Ústřední archiv zeměměřictví a katastru
Ústřední archiv zeměměřictví a katastru | |
---|---|
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 Zeměměřické a katastrální úřady, budova archivu v pražských Kobylisích | |
Sídlo | Pod sídlištěm 9, Praha, Česko |
Souřadnice | 50°7′30,1″ s. š., 14°27′20,33″ v. d. |
Oficiální web | www |
miroslav | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Augezder_Thor.png/220px-Augezder_Thor.png)
Ústřední archiv zeměměřictví a katastru, zkratkou ÚAZK, je specializovaný archiv vedený Zeměměřickým úřadem sídlící v Praze v Kobylisích. Archivem užívané anglické jméno má buď podobu doslovného překladu: Central Archive of Surveying and Cadastre,[2] nebo jindy zní poněkud rozšířeně: Central Archives of Surveying, Mapping and Cadastre, zkráceně CASMC, a v němčině se užívá doslovný překlad: Das Zentralarchiv für Landesvermessung und Kataster, zkratkou ZALK.[3]
Existenci tohoto archivu definoval zákon o zeměměřických[4] a katastrálních orgánech roku 1992[5] a jako specializovaný archiv je definován archivním zákonem.[6] Původ tohoto archivu je úzce spojen s vytvářením a uchováváním stabilního katastru (a potřebou ukládat jeho mapy a písemný operát). Podle stavu v roce 2017 byl archiv začleněn jako samostatného oddělení Zeměměřické sekce Zeměměřického úřadu s vedoucím a deseti dalšími zaměstnanci.[7][8] Od 1. ledna 2022 ze samostatného oddělení vznikl odbor, který má dvě oddělení, a to Oddělení historického archivu a badatelny a Oddělení digitálního archivu zeměměřictví a katastru,[9][10] jež odborně zpracovává a ukládá digitální archiválie i pro Digitální mapu veřejné správy.[11][12][13] Navýšen byl i počet zaměstnanců ÚAZK na jednoho ředitele odboru, dva vedoucí oddělení, šest archivářů, jednoho programátora, jednoho správce informačních a komunikačních technologií a dva operátory informačních a komunikačních technologií.[14]
Archiv v roce 2017 spravoval 23 fondů a 7 sbírek, a v jejich rámci 1177 běžným metrům (zkráceně bm) a 86 173 evidenčním jednotkám.[8] Archiv v roce 2021 spravoval stále 23 fondů a 7 sbírek, ovšem v nich po proběhlých vnitřních pořádacích změnách jen 1151 bm, ale zato již 194 350 evidenčních jednotek.[14] Archiv je především provenienčně příslušným k přejímání materiálů státního mapového díla České republiky, přičemž uchovává i materiály předchůdců (včetně rozsáhlého fondu stabilního katastru, vceňovacího, písemného i měřického operátu – jehož nemalou část uchovává i Národní archiv a jiné archivy[15] – Ústřední archiv zeměměřictví a katastru uchovává také českou část třetího vojenského mapování). Vedle toho archiv vyvíjí příležitostně sbírkotvornou činnost na poli české nestátní a světové kartografie, podobně i historických kartografických pomůcek, tematických filmů a podobně.[16]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Siegelmarke_K.K._Katastral-Mappen-Archiv_in_Prag_W0319753.jpg/220px-Siegelmarke_K.K._Katastral-Mappen-Archiv_in_Prag_W0319753.jpg)
Archivování mapových děl v ÚAZK navazuje na systém vytvořený v tak zvaném Rakouském císařství a budovaný v souvislosti se zpracováváním stabilního katastru. Již rok 1822 přináší založení jednotlivých zemských archivů map katastrálních. V roce 1832 byl ve Vídni zřízen Centrální archiv pozemkového katastru[17] (kk: Catastral-Central-Mappen-Archiv Wien),[18] který uchovával tak zvané císařské povinné otisky stabilního katastru a dále vznikaly archivy map katastrálních (pro Čechy byl ustanoven samostatný archivář 1840). V roce 1919 vznikl při československém ministerstvu financí Ústřední archiv katastrálních map, který při archivní rozluce přejímal císařské povinné otisky z vídeňského centrálního archivu. Tento archiv byl v roce 1928 transformován na Ústřední archiv pozemkového katastru. Archiv přejímal nově tištěné mapy z Litografického (resp. Reprodukčního) ústavu zřízeného při ministerstvu.
V roce 1950 archiv přeměněn na Ústřední mapovou a listinnou dokumentaci a převeden do Státního zeměměřického a kartografického ústavu. Jako samostatná organisace zanikl roku 1954, kdy pozůstalost převzal Výzkumný ústav geodetický, topografický a kartografický).[19] Jako depositář pro staré mapy byl adaptován roku 1967 zámek v Libočanech.
V roce 1971 byl zřízen Ústřední archiv geodézie a kartografie, který zřizoval Geodetický ústav a byl rozeznán jako archiv podle archivní vyhlášky (později zákona), tedy jako archiv zvláštního významu.
Archiv pod současným názvem vznikl podle zákona roku 1992, začal fungovat 1993. ÚAZK se z původního prostoru užívaného již od dvacátých let dvacátého století[20] (budova ministerstva financí, vstup z pražského Dražického náměstí[21] číslo 7, tedy malostranského čp. 63, a po uzavření vchodu pro archiv průchodem kolem pošty[22] do Josefské ulice) se stěhoval roku 2000 do nové budovy Českého úřadu zeměměřického a katastrálního, nad hlavním vchodem označené jménem Zeměměřické a katastrální úřady.[23]
V květnu až listopadu 2015 se musel přestěhovat také depositář, vzhledem k ukončení nájemního vztahu s vlastníkem libočanského zámku, tedy Benediktinským arciopatstvím svatého Vojtěcha a svaté Markéty v Břevnově, z Libočan do Pardubic.[24]
Struktura fondů a sbírek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Slavkov_SK_1826_centrum.jpg/220px-Slavkov_SK_1826_centrum.jpg)
- A Fondy geodetických základů (od 1774):
- A1 Zobrazovací soustava pražské hvězdárny (1806–1814);
- A2 Cassini–Soldnerova zobrazovací soustava (1821–1915);
- A3 Astronomicko-geodetické práce v Rakousku-Uhersku v letech 1871–1918 (1871–1918);
- A4 Jednotná trigonometrická síť katastrální (1920–2000);
- A5 Hraniční operát (1774–1999);
- A6 Česká státní nivelační síť (1918–2000);
- B Fondy katastrální (od 1785):
- B1 Josefský katastr (1785–1813);
- B2 Stabilní katastr, jeho obnova a údržba (1824–1964);
- B3 Pozemkový katastr (1928–1978);
- B4 Katastrální mapování Hlučínska (1844–1959);
- B5 Evidence nemovitostí (1954–1991);
- B6 Technickohospodářské mapování (1964–1991);
- C Fondy katastrálních a měřických předpisů a technických předpisů pro geodetické a kartografické práce (od 1785), tiskopisy a formuláře:
- Katastrální a měřické předpisy. Technické předpisy pro geodetické a kartografické práce. (1785–2019):
- C1 Fondy katastrálních a měřických předpisů a technických předpisů pro geodetické a kartografické práce (od 1785);
- C2 Tiskopisy a formuláře;
- D Fondy topografických a základních map (od 1831):
- D1 Rakousko-Uhersko. První, druhé a třetí vojenské mapování a mapová díla odvozená (1831–1955);
- D2 Německo. Topografické mapy. Deutsche Heereskarte. (1880–1945);
- D3 Polsko. Taktyczne mapy. (1923–1939);
- D4 Československo. Topografické mapy v Benešově zobrazení. (1929–1933);
- D5 Československo. Topografické mapy v Křovákově zobrazení. (1934–1939);
- D6 Československo. Státní mapová díla v systému S-JTSK. (1947–2008);
- D7 Československo. Topografické mapy v systému S-1952. (1951–2005);
- D8 Základní mapy ČSSR. Základní mapy ČR. (1970–2019);
- E Fondy ostatní:
- E1 Dálkový průzkum Země (1979–1992);
- I Sbírka map, plánů, atlasů a glóbů do roku 1850 (1550–1850):
- I/1 Bohemika (circa 1551–1850);
- I/2 Zahraniční území (circa 1501–1850);
- I/3 Plány měst (circa 1601–1850);
- I/4 Atlasy (circa 1601–1850);
- II Sbírka kartografických děl pro školy a veřejnost po roce 1850 (1851–2020):
- II/1 Bohemika;
- II/2 Zahraniční území;
- II/3 Plány měst;
- II/4 Atlasy;
- II/5 Glóby;
- II/6 Plastické mapy;
- III Sbírka tematických a účelových map pro hospodářskou, vědeckou a úřední potřebu (od 1850–2019):
- obsahuje 235 signatur kupříkladu:
- III/1 Plány budov (1851–1971);
- III/2 Půdorysy železničních staveb a zastávek c. k. Priv. české komerciální dráhy (1880–1882);
- III/3 Regulační, asanační a zastavovací plány (1900–1956);
- III/4 Geologické mapy různých oblastí (od 1901);
- III/5 Vodní díla v okolí Liberce (1902–1903);
- III/6 Mapy železničních tratí (1913–1983);
- III/7 Podzemní prostory v okolí náměstí v Táboře (1923–1945);
- ...
- III/234 Mapy správního rozdělení (krajů) ČSSR 1 : 200 000, ČSFR 1 : 200 000 a ČR 1 : 200 000 (1989–1991);
- III/235 Porostní mapa - lesní závod Hanušovice - polesí Branná, Františkov, Staré Město (nedatována);
- IV Sbírka geodetických a kartografických přístrojů a pomůcek, stabilizačních značek a znaků (1806–2004):
- IV/1 Geodetické a kartografické přístroje a pomůcky;
- IV/2 Stabilizační značky a znaky;
- V Sbírka fotografií, filmů a fonodokumentů (1910–2017):
- V/1 Fotografie (od 1910);
- V/2 Filmy (od 1940);
- V/3 Fonodokumenty (od 1961);
- V/4 Diapozitivy (od 1950);
- V/5 Negativy (od 1951);
- V/6 Reprografické kopie;
- V/7 Multimediální záznamy (1999–1999);
- VI Sbírka listinných dokumentů z oboru geodézie a kartografie (1850–2006):
- VII Sbírka obrazových dokumentů z oboru geodézie a kartografie (1918–2019):
- obsahuje 233 signatur
- a mimo výše uvedenou strukturu fond Zeměměřický úřad a jeho předchůdci (1968–2018).[15][16]
Reference
- ↑ Archiv – aplikace pro prohlížení naskenovaných archiválií a leteckých měřických snímků, vyžadující pouze internetový prohlížeč. Ústřední archiv zeměměřictví a katastru [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2022-10-24]. Dostupné online. (česky, německy)
- ↑ ČÚZK. State Administration of Land Surveying and Cadastre. Central Archive of Surveying and Cadastre. www.cuzk.cz [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální, 2022 [cit. 2022-09-05]. Dostupné online. (anglicky, česky)
- ↑ KOSTKOVÁ, Pavla; ŘÍMALOVÁ, Jitka; GRIM, Tomáš, KRONUS, Miroslav. Ústřední archiv zeměměřictví a katastru. Central Archives of Surveying, Mapping and Cadastre. Das Zentralarchiv für Landesvermessung und Kataster. 3. vyd. Praha: Zeměměřický úřad, 2010. II, 54 s. S. I, 1, 9, 15. (česky, anglicky, německy)
- ↑ Naše řeč – Zeměměřictví a zeměměřičství. nase-rec.ujc.cas.cz [online]. [cit. 2022-08-01]. Dostupné online.
- ↑ 359/1992 Sb. Zákon o zeměměřických a katastrálních orgánech. Zákony pro lidi [online]. [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ Zákony - Ministerstvo vnitra České republiky. www.mvcr.cz [online]. [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ Výroční zpráva 2017. ZÚ [online]. Zeměměřický úřad, 2022-01 [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ a b KRONUS, Miroslav. Výroční zpráva Ústředního archivu zeměměřictví a katastru (ÚAZK) za rok 2017 [online]. Praha: Ústřední archiv zeměměřictví a katastru, 2018-02-19 [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ Výroční zpráva 2021. ZÚ [online]. Zeměměřický úřad, 2022-01 [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ Zeměměřický úřad. ZÚ. Výroční zpráva 2022. 1. vyd. Praha: Zeměměřický úřad, 1. 2023. IV, 56 s. Dostupné online. S. 2, 3, 38.
- ↑ Digitální mapa veřejné správy - Ministerstvo vnitra České republiky. www.mvcr.cz [online]. [cit. 2022-07-18]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2022-07-18.
- ↑ Digitální mapa veřejné správy. www.cuzk.cz [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2022-07-18]. Dostupné online.
- ↑ PROFANT, Ondřej. Digitální technická mapa | Profant. www.profant.eu [online]. [cit. 2022-07-18]. Dostupné online.
- ↑ a b KRONUS, Miroslav. Výroční zpráva Ústředního archivu zeměměřictví a katastru (ÚAZK) za rok 2021 [online]. Praha: Ústřední archiv zeměměřictví a katastru, 2022-03-25 [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ a b Archivní fondy ČR - Ministerstvo vnitra České republiky. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ a b Fondy a sbírky. uazk.cuzk.cz [online]. [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ KOSTKOVÁ, Pavla; ŘÍMALOVÁ, Jitka; GRIM, Tomáš, KRONUS, Miroslav. Ústřední archiv zeměměřictví a katastru. Central Archives of Surveying, Mapping and Cadastre. Das Zentralarchiv für Landesvermessung und Kataster. 3. vyd. Praha: Zeměměřický úřad, 2010. II, 54 s. S. 3, 9, 15. (česky, anglicky, německy)
- ↑ KOSTKOVÁ, Pavla; ŘÍMALOVÁ, Jitka. A2/a/G27. Materiál, který vznikl v roce 1866 v k. k. Catastral Central-Mappen-Archiv ve Vídni, je soupisem triangulačních operátů z let 1824 – 1828 a 1830 – 1840. Vademecum Ústředního archivu zeměměřictví a katastru [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2022-10-14]. Dostupné online. (česky, německy)
- ↑ KOCÁB, Milan; ZAORALOVÁ, Jana; ROUBÍK, Ondřej. Výzkumný ústav geodetický, topografický a kartografický - Název úkolu: Začlenění historických mapových děl do systému DIKAT-P pro upřesnění podrobné lokalizace nemovitých kulturních památek. Identifikační kód projektu: PK01P04OPP003. Závěrečná výzkumná zpráva. Zdiby: VÚGTK, 12. 2003. I, 54 s. Dostupné online. S. 14. Archivováno 15. 2. 2019 na Wayback Machine.
- ↑ MUSILOVÁ, Jaroslava; PIKEŠOVÁ, Zdeňka. Z historie budov Ministerstva financí. Redakce Jiří Machonský. 1. vyd. Praha: Oddělení Finanční a ekonomické informace Personálního odboru Ministerstva financí ČR, 2013. IV, 43 s. Dostupné online. ISBN 978-80-85045-44-4, ISBN 80-85045-44-3. OCLC 855464335 Kapitola Ministerstvo financí v budovách bývalého kláštera na Malé Straně, s. 1.
- ↑ ŠÍMA, Jiří. 100 let zeměměřických činností ve veřejném zájmu. Zeměměřič. Praha: Springwinter, 2019, ročník 26., čís. 1, s. 47. Dostupné online. ISSN 1211-488X.
- ↑ Pošta Praha 011. Josefská 641/4, 118 00 Praha 1 - Malá Strana. Mapy.cz [online]. [cit. 2022-08-25]. Dostupné online.
- ↑ Český úřad zeměměřický a katastrální | ČÚZK. Foursquare [online]. [cit. 2022-06-28]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ KRONUS, Miroslav. Výroční zpráva Ústředního archivu zeměměřictví a katastru (ÚAZK) za rok 2015. www.cuzk.cz [online]. Ústřední archiv zeměměřictví a katastru, 2016-02-24 [cit. 2022-06-28]. Dostupné online.
- ↑ B2/a/6MS. 2778. Slavkov u Brna, berní okres Slavkov u Brna. Podnázev: Austerlitz (Slawkow) in Mähren. Brünner Kreis. Bezirk Austerlitz. 1826. Lith. Dotzler u. Müller 1854. Měřítko: 1 : 2 880. Vademecum Ústředního archivu zeměměřictví a katastru [online]. Český úřad zeměměřický a katastrální [cit. 2022-10-24]. Dostupné online.
Literatura
- GRIM, Tomáš. Představení nových přírůstků do ÚAZK (2014) na staremapyceska.cz;
- ČERNOHORSKÝ, Jiří; ŠÍMA, Jiří; HÁNEK, Pavel. Historický vývoj zeměměřických činností ve veřejném zájmu a státních orgánů v civilní sféře (1918-2018). 2. rozšířené a pozměněné vydání. Praha: Český úřad zeměměřický a katastrální, 2018. 266 stran. ISBN 978-80-88197-10-2. S. 4-5, 125, 136–146, 205-208, 214-215, 218, 224, 227-231, 233-235, 241-242, 247, on-line;
- BUCHLOVSKÝ, Martin. Ústřední archiv zeměměřictví a katastru: Pohled zpět, současnost i vize dalšího vývoje. In: Geodetický a kartografický obzor. Ročník 68 (110), číslo 12. Praha - Bratislava: Český úřad zeměměřický a katastrální - Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, prosinec 2022, celé číslo on-line, ISSN 1805-7446, strana 229-242, článek on-line.
Externí odkazy
- Ústřední archiv zeměměřictví a katastru – přehled na stránkách Českého úřadu zeměměřického a katastrálního
- Vademecum – databáze fondů a sbírek archivu uazk.cuzk.cz/
- Ústřední archiv zeměměřictví a katastru Archivováno 14. 2. 2019 na Wayback Machine. na badetelna.eu
Média použitá na této stránce
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Praha-Kobylisy. Křižovatka Střelničná, katastrální úřady.
Sealing stamp
Title: K.K. Katastral-Mappen-Archiv in Prag
Description: weiß, schwarz
Place: Prag
Slavkov na císařském otisku mapy Stabilního katastru z roku 1826, detail centra města.
Barokní Újezdská brána z roku 1693 (5) mezi Prahou a Smíchovem na mapě před polovinou 19. století, která je císařským otiskem Stabilního katastru. Vchod je umístěn uprostřed mezi dvěma bastiony a cesta uhýbá do leva do míst původní Kartouzské brány v Hladové zdi (oranžově). Ve spodní části je ravelin, předsunuté opevnění, ve kterém se zalamuje trasa cesty, aby nebylo možné bránu ostřelovat. V horní části jsou vidět Újezdská kasárna a vpravo řetězový most Františka I. V roce 1862 byla vybudována nová brána v ose ulice Újezd a trasa komunikace tak narovnána. Výřez s Újezdskou branou z celoplošné vrstvy císařských povinných otisků, tedy zde ze spojených map pražské (1842, zpřesněné 1852; otisk 1856) a smíchovské (1840; otisk 1845) stabilního katastru, 1 : 2880