Černovír (Olomouc)
Černovír | |
---|---|
![]() Kaplička Černovír | |
Lokalita | |
Charakter | městská čtvrť |
Obec | Olomouc |
Okres | Olomouc |
Kraj | Olomoucký kraj |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°36′46″ s. š., 17°15′29″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 010 (2021)[1] |
Katastrální území | Černovír (5,52 km²) |
PSČ | 779 00 |
Počet domů | 267 (2011)[2] |
![]() | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Černovír | |
Další údaje | |
Kód části obce | 110574 |
Kód k. ú. | 710571 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Černovír (německy Tschernowir[3]) je bývalá obec, dnes městská čtvrť venkovského charakteru a katastrální území na severu statutárního města Olomouce. Vedle místního hřbitova se nachází známý vojenský hřbitov. V roce 1997 postihla čtvrť katastrofální povodeň.
Název
Přívlastek v první části jména sloužil mimo jiné k označení hluboké, nebezpečné vody. Osada tedy byla pojmenována podle polohy u nebezpečného vodního víru při přechodu přes řeku.[4]
Historie
První písemná zmínka o vsi pochází z roku 1249 (Crinivir). Původně byla zřejmě v majetku drobné šlechy, k roku 1429 je však již doloženo vlastnictví kláštera Hradisko, kterému patřila až do jeho zrušení v roce 1784. Život vesnice byl vždy ovlivňován tokem řeky Moravy, jenž přinášela pravidelné záplavy a která zde byla proto ve 20. století regulována. Obyvatelé měli už od 13. století také povinnost starat se o přítok vody k mlýnu u Rohelské brány. Ačkoli se Černovíra výstavba olomoucké pevnosti přímo nedotkla, byly na jeho území vybudovány dva předsunuté forty, č. I a XXII. Byla zde také zřízena vojenská střelnice a hřbitov, na němž je pochováno mnoho vojáků různých národností zemřelých v době první světové války v blízké vojenské nemocnici. Od roku 1850 se Černovír stal samostatnou katastrální a politickou obcí, pod níž spadaly osady Klášterní Hradisko a do roku 1884 také Lazce. Samostatnost Černovíra skončila roku 1919 v souvislosti s vyhlášením tzv. Velké Olomouce, kdy byl spolu se svou osadou Klášterní Hradisko sloučen s městem Olomouc.[5]
Vždy šlo o českou obec, v roce 1876 zde byla postavena česká škola, v níž byl dlouholetým řídícím učitelem Eduard Peřina, vznikl čtenářsko-pěvecký spolek a další. Ačkoli byl Černovír vesnicí převážně zemědělskou, velmi silné postavení zde mělo dělnické a antiklerikální hnutí. Kromě Sokola tak zde působila též Dělnická tělocvičná jednota (Černovír byl sídlem jejího 22. okresu), která si vybudovala vlastní Dělnický dům s tělocvičnou, a po vzniku republiky většina místních obyvatel (58 %) vystoupila z římskokatolické církve a vstoupila do nově založené Církve československé. Ta zde pak měla vlastní náboženskou obec pro Černovír, Lazce a Klášterní Hradisko, která si na náměstí v letech 1938–1940 postavila husitský kostel – Sbor Prokopa Holého.[5]
Dne 10. září 1991 bylo založeno ženské fotbalové družstvo Slovanu Černovír. V červenci 1997 byla čtvrť těžce poškozena povodní na řece Moravě, z 300 domů bylo 70 zcela zničeno.[6] O dva roky později byl na Heydukově ulici postaven most přes Moravu firmou DT výhybkárna a mostárna Prostějov (je 15 m široký a 10 m vysoký).
Příroda
- Černovírské slatiniště
- Chráněná krajinná oblast Litovelské pomoraví
- Přírodní památka Bázlerova pískovna
- Přírodní rezervace Plané loučky
- Naučná stezka Kol kolem Olomouce
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 796 | 834 | 949 | 1 163 | 1 555 | 1 553 | 1 862 | 1 350 | 1 637 | 1 090 | 987 | 803 | 804 | 943 | 1 010 |
Počet domů | 86 | 100 | 111 | 128 | 147 | 166 | 231 | 264 | 264 | 252 | 257 | 255 | 234 | 267 | 267 |
Pamětihodnosti
- Boží muka v Polní ulici
- Dělnický dům
- Fort XXII
- Pomník popraveným účastníkům přerovského povstání
- Sloup Nejsvětější Trojice
- Vojenský hřbitov
- Znak opata Bönische
Fotogalerie
- Sbor Prokopa Holého
- Památník obětem světových válek na Frajtově náměstí
- Vojenský hřbitov
- Základní a mateřská škola
- Kříž vedle kaple na ulici Černovírská
- Boží muka na křižovatce ulic Na Partkách, Černovírská a Hlušovická
- Boží muka na Frajtově náměstí
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 162.
- ↑ a b TICHÁK, Milan. Paměť olomouckých předměstí. Olomouc: Votobia, 2000. ISBN 80-7198-447-7. S. 66–69.
- ↑ MAZALOVÁ, Blanka. 9. července vtrhla voda také do Olomouce. Český rozhlas [online]. 2007-07-04 [cit. 2011-07-31]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
Literatura
- Jindřich Hovadík, Rudolf Hradečný. 750. výročí Černovíra (1249–1999). Olomouc: Komise městské části 1 Černovír-Hradisko, 2000, 35 s. ISBN 80-238-6264-2
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Černovír na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Černovír v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Černovír v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Boží muka na Frajtově náměstí, Černovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Památník obětem světových válek na Frajtově náměstí, Černovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Kaple na ulici Černovírská, Černovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Základní a mateřská škola, Čenovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Boží muka na křižovatce ulic Na Partkách, Černovírská a Hlušovická, Černovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Sbor Prokopa Holého, Černovír, Olomouc
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Kříž vedle kaple na ulici Černovírská, Černovír, Olomouc