Červený Kostelec
Červený Kostelec | |
---|---|
![]() Kostel svatého Jakuba Většího a fara | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Červený Kostelec |
Obec s rozšířenou působností | Náchod (správní obvod) |
Okres | Náchod |
Kraj | Královéhradecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°28′35″ s. š., 16°5′35″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 8 299 (2024)[1] |
Rozloha | 24,07 km²[2] |
Nadmořská výška | 414 m n. m. |
PSČ | 549 41 |
Počet domů | 2 308 (2021)[3] |
Počet částí obce | 7 |
Počet k. ú. | 6 |
Počet ZSJ | 7 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | nám. T. G. M. 26 549 41 Červený Kostelec mestock@mestock.cz |
Starosta | Tomáš Prouza |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Červený Kostelec | |
Další údaje | |
Kód obce | 573965 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Červený Kostelec (německy Rothkosteletz) je město v okrese Náchod v Královéhradeckém kraji v severovýchodních Čechách. Leží v Podorlické pahorkatině na potoce Olešnici. Má přibližně 8 300[1] obyvatel.
Historie
První zmínka o Červeném Kostelci
Existenci osady Kostelce prvně zmiňuje konfirmační kniha pražské diecéze z 22. srpna 1362. Podle ní měla již v této době osada farní kostel.
„ | Se souhlasem Mikuláše, řečeného Pískle, rytíře z Rotenburku, patrona kostela v Kostelci, a Nýče, rytíře ze Starých Buků, patrona kostela ve Starých Bukách, dochází ke vzájemné výměně plebána Hrzka ze Starých Buků a plebána Heřmana, plebána v Kostelci. | “ |
— Konfirmační kniha, 22. srpen 1362[4] |
Významné skutečnosti
11. srpna 1831 přeskočila jiskra z neopatrně hlídaného ohně a vyhořelo 65 domů včetně fary, kostela, zvonice a kostnice.
Od listopadu 1837 do 30. dubna 1838 v Červeném Kostelci žila česká spisovatelka Božena Němcová. Nastěhovala se sem s manželem hned po svatbě. Nachází se zde také muzeum v domku, v němž Božena Němcová žila. V zahradě muzea stojí pomník Viktorie Židové, jejíž osud byl inspirací pro postavu Viktorky v Babičce. Ostatky Viktorie Židové jsou uloženy na místním hřbitově.
V neděli 11. července 1926 navštívil Červený Kostelec první prezident Československa Tomáš Garrigue Masaryk. Po přivítání starostou Františkem Novákem si prohlédl nové městské divadlo.
V roce 1995 zde byl otevřen první hospic v České republice.
Pamětihodnosti
- Kostel svatého Jakuba Většího na náměstí
- Hřbitovní kaple sv. Cyrila a Metoděje z roku 1865
- Krucifix u Devíti křížů, u lesa Krákorky
- Pomník obětem 1. a 2. světové války[5]
- Pomník vysílačky Libuše
- Pomník obětem 2. světové války v Končinách
- Tovární mrakodrap bývalé Textilní akciové společnosti z konce dvacátých let 20. století
Části města
Kultura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/%C4%8Cerven%C3%BD_Kostelec_ochotn%C3%ADci_Z%C3%A1boj_1928.jpg/220px-%C4%8Cerven%C3%BD_Kostelec_ochotn%C3%ADci_Z%C3%A1boj_1928.jpg)
Ochotnické divadlo se v Červeném Kostelci hrálo již v roce 1809. Nejvýznamnější byl Spolek divadelních ochotníků, který byl založen v roce 1864 a zanikl 2009. Od té doby je součástí Divadla Na tahu.[6] V období mezi světovými válkami působil v Červeném Kostelci též amatérský pěvecký soubor Záboj, který se též divadlu věnoval.[7]
Ve městě se každé léto koná mezinárodní folklórní festival (MFF), nejvýznamnější kulturní akce svého druhu v Královéhradeckém kraji. Jde o jeden z nejstarších festivalů v Česku; jeho počátky sahají do prvé poloviny 50. let 20. století.[8] Díky své kvalitní organizaci a účasti špičkových zahraničních souborů byl zařazen mezi hlavní festivaly, pořádané pod patronací Mezinárodní organizace lidového umění IOV (statut B v UNESCO).[9]
Ve městě se nachází Knihovna Břetislava Kafky,[10] pojmenovaná po místním rodáku Břetislavu Kafkovi.
Osobnosti
- Gustav Vacek (1821–1894), akademický malíř
- Odon Keyzlar (1880–1963), jeden z prvních výrobců fotoaparátů v prvorepublikovém Československu
- Augustin Bartoš (1888–1969), pedagog, druhý ředitel Jedličkova ústavu
- Břetislav Kafka (1891–1967), sochař, řezbář, hypnolog, léčitel a badatel v oblasti parapsychologie
- Jan Kratochvíl (1898–1975), generál, účastník prvního a druhého odboje[11][12]
- Jindřich Křeček (1909–1979), malíř, grafik, krajinář, portrétista, karikaturista a publicista, účastník zahraničního odboje
- Rudolf Mertlík (1913–1985), klasický filolog, překladatel a spisovatel
- Lumír Čivrný (1915–2001), básník, prozaik, překladatel a politik
- Martin Růžek (1918–1995), herec a divadelní režisér
- Viktor Kalabis (1923–2006), hudební skladatel, hudební redaktor a muzikolog
- Václav Nývlt (1930–1999), scenárista a dramaturg
- Zvonimír Šupich (1930–1992), sportovní novinář
- Antonín Hepnar (* 1932), designér, výtvarný umělec, sochař, interiérový architekt a dřevosoustružník
- Zdeněk Fajfer (1938–2019), fotbalový trenér
- Lenka Bobková (* 1947), historička
- Jiří Hanuš (* 1948), politik
- Milan Hruška (* 1959), politik
Partnerská města
Küsnacht, Švýcarsko
Uchte, Německo
Warrington, Spojené království
Ząbkowice Śląskie, Polsko
Zajímavosti
V lomu u Devíti křížů v blízkosti města byly v 90. letech 20. století (a později v Praze v roce 2010, kam byl kámen z lomu dovezen) objeveny již dva pravděpodobně dinosauří otisky fosilních stop, pocházející z období pozdního triasu (asi před 220 až 200 miliony let). Otisky ze sedimentů bohdašínského souvrství patřily menším, vývojově primitivním dinosaurům (nebo jejich blízkým příbuzným), dosahujícím délky asi 2 až 3 metrů a hmotnosti několika desítek kilogramů.[13]
Galerie
- Kostel svatého Jakuba Většího
- Dům Boženy Němcové
- Městská spořitelna (Jindřich Freiwald)
- Budova základní umělecké školy (Keyzlarova vila, architekt Josef Gočár, 1923–1924)
- Hotel Šrejber na náměstí
- Hřbitov s kaplí sv. Cyrila a Metoděje
- Pomník obětem 1. světové války před základní školou
- Sokolovna z roku 1930
- Městské divadlo z roku 1925
- Vily v Palackého ulici
- Replika fosilní stopy pravděpodobného dinosaura z lomu u U Devíti Křížů západně od města
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Štěpař, Josef a Kafka, Pavel. Dějiny chrámu sv. apoštola Jakuba Většího a duchovní správy v Červeném Kostelci. Červený Kostelec: Pavel Mervart, 2007. 102 s. ISBN 978-80-86818-45-0
- ↑ Mgr. Vladimír Ježek. Pomník Obětem 1. a 2. světové války [online]. Spolek pro vojenská pietní místa [cit. 2020-07-13]. Dostupné online.
- ↑ Databáze českého amatérského divadla: Soubory: SDO / Tyl / SKP / SZK / Jiskra / DS MěKS [online]. NIPOS [cit. 2022-04-16]. Dostupné online.
- ↑ foto souboru. S. 2. Pestrý týden [online]. 1928-04-07. S. 2. (dostupné z NK ČR) Dostupné online.
- ↑ the. Roztančená země. Z domova. Haló noviny. Futura, a.s., 3. srpen 2019, roč. 29, čís. 178, s. 3. ISSN 1210-1494.
- ↑ O festivalu [online]. Historie. Mezinárodní folklorní festival Červený Kostelec, rev. 2019-08-02 [cit. 2019-08-05]. online.
- ↑ Článek | Studijní a vědecká knihovna v Hradci Králové. www.svkhk.cz [online]. [cit. 2020-12-11]. Dostupné online.
- ↑ Milan Lašťovka, Arno Glaser. Hrob Jan Kratochvíl [online]. Spolek pro vojenská pietní místa [cit. 2020-07-13]. Dostupné online.
- ↑ Vladimír Jouda, Vladimír Štrupl. Pamětní deska Jan Kratochvíl [online]. Spolek pro vojenská pietní místa [cit. 2020-07-13]. Dostupné online.
- ↑ SOCHA, Vladimír. Druhohorní plazi v Čechách V. DinosaurusBlog [online]. 3. srpna 2017. Dostupné online. (česky)
Literatura
- Josef Štěpař a Pavel Kafka: Dějiny chrámu apoštola sv. Jakuba Většího a duchovní správy v Červeném Kostelci. Červený Kostelec: Pavel Mervart, 2007. 102 s. ISBN 978-80-86818-45-0
- František Drahoňovský, Josef Pinkava, Červený Kostelec - Město bohatých tradic:, Červený Kostelec 2011. 223 s. ISBN 978-80-260-0745-6
Související články
Externí odkazy
Galerie Červený Kostelec na Wikimedia Commons
Obrázky, zvuky či videa k tématu Červený Kostelec na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Kostelec v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Červený Kostelec v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Červený Kostelec v dobových fotografiích (YouTube)
- Popis památek Červeného Kostelce z roku 1910
- virtuální prohlídka
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Keyzlarova vila (Josef Gočár, 1923–1924)
Autor: Meridas (Vladimír Socha), Licence: CC BY-SA 4.0
Replika otisku tříprsté stopy českého dinosaura (či dinosauromorfa) od Červeného Kostelce. Byla objevena na pískovcové desce a má stáří kolem 215 milionů let (pozdní trias). Délka stopy činí 14 centimetrů. Ilustrace na dolní straně snímku je dílem ilustrátora Petra Modlitby. Fotografie pořízena na výstavě mechatroniky a dinosauřích modelů v Technickém muzeu v Brně.
Vlajka města Červený Kostelec, okres Náchod. List tvoří tři vodorovné pruhy – modrý, červený a modrý. V žerďové polovině červeného pruhu tři bílé kříže.
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Červený Kostelec, vily v Palackého ulici
Znak města Červený Kostelec, okres Náchod. V modrém štítě stříbrný kostel s červenou střechou.
Červený Kostelec, Czech Republic, 1928, amateur theatre
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Pudelek (Marcin Szala), Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Hřbitov s kaplí sv. Cyrlia a Metoděje
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Pomník obětem 1. světové války před základní školou
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: