Český hřbet
Český hřbet | |
---|---|
Nejvyšší bod | 1555 m n. m. (Luční hora) |
Nadřazená jednotka | Krkonošské hřbety |
Sousední jednotky | Slezský hřbet, Krkonošské rozsochy |
Podřazené jednotky | Západní Český hřbet, Východní Český hřbet |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
Povodí | Labe |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Český hřbet je geomorfologický okrsek Krkonoš. Nachází se v jejich centrální části, částečně na území Libereckého a částečně na území Královéhradeckého kraje.
Geomorfologie
Český hřbet náleží do geomorfologického celku Krkonoš a podcelku Krkonošské hřbety[1]. Od severněji položeného rovnoběžného Slezského hřbetu jej postupně od západu odděluje Mumlavský důl, Labský důl, Důl Bílého Labe a Obří důl. Z jižního svahu postupně vybíhají jednotlivé Krkonošské rozsochy. Od západu Vilémovská hornatina, Vlčí hřbet, Žalský hřbet a Černohorská hornatina. Od ještě východněji položené Růžohorské hornatiny jej odděluje tok řeky Úpy. Přibližně v polovině délky jej tok Labe rozděluje na dva geomorfologické podokrsky: Západní Český hřbet a Východní Český hřbet. Hřbet se nachází na území Krkonošského národního parku.
Geomorfologické členění Krkonoš | ||
---|---|---|
ČESKÁ VYSOČINA • Krkonošsko-jesenická subprovincie • Krkonošská oblast | ||
KRKONOŠSKÉ HŘBETY | Slezský hřbet | |
Český hřbet | ||
KRKONOŠSKÉ ROZSOCHY | Vilémovská hornatina | |
Vlčí hřbet | nečlení se (Vlčí hřeben, 1140 m) | |
Žalský hřbet | nečlení se (Mechovinec, 1081 m) | |
Černohorská hornatina | ||
Růžohorská hornatina | ||
Rýchory | nečlení se (Dvorský les, 1035 m) | |
VRCHLABSKÁ VRCHOVINA | Janský hřbet | nečlení se (Zlatá vyhlídka S, 810 m) |
Lánovská vrchovina | nečlení se (Sovinec, 765 m) | |
PROVINCIE • Subprovincie • Oblast / Celek / PODCELEK • Okrsek • Podokrsek • (vrchol) |
Vrcholy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Koteln%C3%AD_j%C3%A1my%2C_od_Zlat%C3%A9ho_n%C3%A1vr%C5%A1%C3%AD_%2803%29.jpg/220px-Koteln%C3%AD_j%C3%A1my%2C_od_Zlat%C3%A9ho_n%C3%A1vr%C5%A1%C3%AD_%2803%29.jpg)
Jednotlivé vrcholy tvoří v rámci hřbetu souvislou řadu. Boční vrcholy do něj již geomorfologicky nepatří, náleží do jednotlivých Krkonošských rozsoch.
Od západu:
- Ptačinec (951 m)
- Plešivec (1209 m)
- Lysá hora (1344 m)
- Kotel (1435 m, nejvyšší vrchol Západního Českého hřbetu)
- Harrachovy kameny (1421 m)
- Vrbatovo návrší (1412 m)
- Zlaté návrší (1411 m)
- Medvědín (1235 m)
- hranice mezi Západním a Východním Českým hřbetem na řece Labi
- Železný vrch (1321 m)
- Kozí hřbety (1318 a 1387 m)
- Luční hora (1555 m, nejvyšší vrchol Českého hřbetu)
- Studniční hora (1555 m)
Vodstvo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Pan%C4%8Davsk%C3%BD_vodop%C3%A1d2.jpg/220px-Pan%C4%8Davsk%C3%BD_vodop%C3%A1d2.jpg)
Západní menší část hřbetu spadá do povodí Jizery. Jedná se o svahy spadající na sever do Mumlavského dolu a jižní svahy po linii Žalského hřbetu. Do povodí Labe spadá centrální část, konkrétně severní svahy nad Labským dolem a Dolem Bílého Labe a jižní svah nad Dlouhým dolem. Do povodí řeky Úpy spadá východní zakončení hřbetu, tzn. celá Studniční hora a část hory Luční. Dále se v prostoru hřbetu nachází:
- Mechové jezírko - pod Kotelními jamami, jediné ledovcové jezero na české straně Krkonoš
- Pančavský vodopád v severovýchodním svahu Harrachových kamenů
- Rašeliniště pod severním svahem Studniční hory, které je společným prameništěm Úpy a Bílého Labe
Stavby
Ve vrcholových partiích hřbetu je nejdůležitější stavbou Vrbatova bouda. Západněji umístěné Jestřábí boudy již zanikly. Na blízkém Vrbatově návrší stojí mohyla Hanče a Vrbaty. V sedle mezi Studniční a Luční horou stojí kamenná kaple vystavěná na památku Václava Rennera, která je dnes věnována obecně obětem hor. Do labského údolí rozdělujícího Český hřbet na západní a východní vybíhá zástavba Špindlerova Mlýna. V některých částech vrcholové partie hřbetu se nacházejí lehké objekty vz. 37 budované v rámci výstavby československého opevnění proti nacistickému Německu před druhou světovou válkou. Pro tento účel byla k Vrbatově boudě vybudována do současnosti využívaná vojenská silnice z Horních Míseček[2]. Ze stejného důvodu byla v roce 1938 v západním svahu Ptačince zřízena dnes již neexistující kolejová svážnice[3] a do sedla Luční a Studniční hory rovněž již zaniklá nákladní lanová dráha Pec pod Sněžkou - Luční hora[4]. V současné době vede vrcholům hřbetu dvojice osobních lanových drah, konkrétně Lanová dráha Špindlerův Mlýn - Medvědín[5] a Lanová dráha Rokytnice - Lysá hora[6]. Obě jsou součástí velkých lyžařských areálů.
Reference
- ↑ Břetislav Balatka, Jan Kalvoda - Geomorfologické členění reliéfu Čech (Kartografie Praha, 2006, ISBN 80-7011-913-6)
- ↑ Radan Lášek - Opevnění z let 1936 - 1938 v Krkonoších
- ↑ Svážnice v článku na ŽelPage
- ↑ Článek o vojenských lanovkách na ŽelPage
- ↑ Lanovka Špindlerův Mlýn - Medvědín na stránkách Lanové dráhy v České republice
- ↑ Lanová dráha Rokytnice - Lysá hora na stránkách Lanové dráhy v České republice
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Dingoa, Licence: CC BY-SA 3.0
Pančavský vodopád v Krkonoších - celkový pohled
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Kotelní jámy, pohled ze silnice Horní Mísečky – Zlaté návrší. Vítkovice, okres Semily.