Českobratrský kostel v Kralovicích
Českobratrský kostel | |
---|---|
Místo | |
Stát | ![]() |
Souřadnice | 49°59′1,86″ s. š., 13°29′24,47″ v. d. |
Základní informace | |
Současný majitel | Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Kralovicích a Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Chrástu u Plzně |
Architektonický popis | |
Architekt | Hanuš Zápal |
Výstavba | 1934 |
Další informace | |
Ulice | Žatecká |
Kód památky | 10207/4-4953 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Českobratrský kostel v Kralovicích je sborovým domem Českobratrské církve evangelické. Je chráněn jako nemovitá kulturní památka ČR.
Historie
Českobratrská církev evangelická zahájila svou činnost v Kralovicích v roce 1921[1] a současně započala i sbírka na postavení sborového domu. V roce 1927 bylo zakoupeno stavební místo v Žatecké ulici. Z několika architektonických návrhů stavby budoucího kostela byl vybrán návrh architekta Hanuše Zápala, který je taktéž autorem sborového Husova domu v nedaleké obci Čistá. Slavnostní výkop provedli nejstarší členové sboru 13. června 1934 a 24. června téhož roku byl položen základní kámen. Stavba byla financována z darů z domova i zahraničí a na vlastní stavbě se podíleli i členové sboru. 21. října 1934 se konalo slavnostní otevření a posvěcení sborového domu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Pomn%C3%ADk_Jana_Husa_v_Kralovic%C3%ADch%2C_3.jpg/220px-Pomn%C3%ADk_Jana_Husa_v_Kralovic%C3%ADch%2C_3.jpg)
Na prostranství před kostelem byl 5. července 1946 umístěn pomníček Mistra Jana Husa, zhotovený z kamenů pocházejících z hradu Krakovce.[2] Jeden z kamenů byl přivezen z obce Lidice.[2] Na pomníčku je upevněna Husova plaketa.
V roce 1994 byl kostelu přiznán status kulturní památky ČR. V současné době kostel slouží jako místo bohoslužeb evangelické a husitské církve a konají se zde i koncerty a přednášky.[3]
Popis stavby
Kostel byl podle Zápalova návrhu postaven ve stylu severské architektury. Stavba má půdorys tvaru T, na ústřední budovu modlitebny vzadu navazují křídla s bytem faráře a učebnou. Objekt je přízemní, částečně podsklepený. Modlitebna se sedlovou střechou je obrácena směrem k silnici, v jejím průčelí je hlavní vchod umístěný mezi pilíři z pískovcových kvádrů. V nároží kostela je viditelný základní kámen s vytesaným datem 24. června 1934. Modlitebnu tvoří prosvětlený válcovitě zaklenutý prostor s dominantní kazatelnou. Podlaha, kostelní lavice i kazatelna jsou ze dřeva. Dominantou stavby je hranolová věž s pláštěm z červených pálených cihel zakončená zvonicí se střechou stanového tvaru z měděného plechu.
Odkazy
Reference
- ↑ DOMANICKÝ, Petr. Hanuš Zápal: Architekt Plzeňska, 1885-1964. 1. vyd. Plzeň: Starý most, 2015. 272 s. ISBN 978-80-87338-49-0.
- ↑ a b Před 80 lety III: Pomník Mistra Jana Husa | Českobratrská církev evangelická v Kralovicích. kralovice.evangnet.cz [online]. [cit. 2019-03-05]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-03-06.
- ↑ ŠIMR, Karel. Zápalův kostel v Kralovicích slaví osmdesátiny. Novinky.cz. 2014-10-15. Dostupné online [cit. 2018-11-07].
Literatura
- Českobratrský sbor v Kralovicích. Vlastivědný sborník: čtvrtletník pro regionální dějiny severního Plzeňska, 1994, 4(3), s. 3-4.
- ŠIMR, Karel. Zápalův kostel slaví osmdesát. Plzeňský deník, 2014, 23(244), s. 4.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu českobratrský kostel na Wikimedia Commons
- Farní sbor Českobratrské církve evangelické v Kralovicích
- Šumná města Rakovník
Média použitá na této stránce
Autor: Zdeňka Bušková, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Květoslava Franková, Licence: CC BY-SA 4.0
Pomník Jana Husa před Českobratrským kostelem v Žatecké ulici v Kralovicích.