Československá kolonie Togo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/CzechoslovakTogo.png/220px-CzechoslovakTogo.png)
Československá kolonie Togo byl nikdy neuskutečněný koncept československé kolonie v západní Africe. Za autora této myšlenky je považován český spisovatel Jan Havlasa, ale i český orientalista Alois Musil nebo dobrodruh Emil Holub, kterým myšlenka československé kolonie nebyla cizí.[1][2] Je nutné zmínit, že oficiální dokumenty se v žádném případě nezmínily o možnosti, že by oblast Toga připadla pod správu nově vzniklého Československa, tudíž je na představu československého zámořského území spíše nahlíženo pouze jako na jakési „přání“ některých obyvatel, nežli historickou skutečnost.[3] Doopravdy bylo poválečné Togo rozděleno mezi Francii a Spojené království.
Historický kontext
Myšlenka vzniku československé kolonie měla nejblíže po konci první světové války, kdy probíhala mírová konference ve Versailles s poraženým Německem. Zde se mj. rozhodlo, že Německé císařství bude zbaveno svých zámořských území, jejichž součástí bylo i dnešní Togo, tehdy známé jako Togoland. Roku 1919 Havlasa vydal brožuru České kolonie zámořské, ve které jako nejvhodnější území ke kolonizaci vytipoval právě Togo.[3][4] Jedním z důvodů, proč se mělo stát československou kolonií zrovna tato oblast je fakt, že tehdejší tožská populace v bývalé německé kolonii roku 1912 sčítala lehce přes milión[5] a rozloha zaujímala zhruba třetinu Československa (pro představu ČSR mělo v době vzniku 140 446 km², zatímco dnešní Togo má 56 789 km²), a tak se soudilo, že by československé úřady neměly se správou území větší problém. Ta měla být dosažena pomocí zkušených československých legií, které se vracely ze Sibiře přes Tichý oceán a dále přes Atlantik, přičemž v Togu ještě po Němcích zůstala částečná koloniální správa a pořádek, který byl Čechům, žijícím několik století v německém prostoru, blízký.[3] V tranzitu tehdy bylo přes 60 000 československých legionářů.[1]
Jan Havlasa mimo jiné usiloval i o to, aby se představitelé Československa podíleli na kolonizaci Nové Guineje[6]
Alois Musil patřil společně s Janem Havlasou mezi hlavní propagátory myšlenky, aby se Československo stalo aktivní v zámořské politice[6]
Možná správa
Pokud by se Togo opravdu tehdy stalo kolonií Československa, uvažovalo se, že by se odtud mohla do československého přístavu v Německu dovážet železná ruda a tamější zboží jako kakao, káva, proso či kůže, což se jevilo jako obrovský benefit pro československé závody.[7] Někteří cestovatelé, například Vilém Němec, měli představu, že by se v kolonii mohly angažovat velké podniky jako Škoda nebo ČKD a vybudovat zde své továrny, čímž by se využila místní pracovní síla.[2] Další zastánci ideje počítali s tím, že zdejší obyvatelé se budou vzdělávat za pomoci českých učitelů, podobně jako se dělo v Podkarpatské Rusi.[8] V Togu by také Čechoslováci poprvé ve větší míře narazili na nemoci typické pro africký kontinent jako spavou nemoc, zimnici či malárii.
Německé poštovní známky s přetiskem Č.S.P.
Existují případy, kdy se na německých koloniálních známkách z Toga objevily přetisky Č.S.P. Původ této úpravy není znám, mohlo se jednat o soukromou úpravu (Č.S.P. jako zkratka pro Československou poštu) neznámého autora u části přebytečných německých známek.[9]
Reference
- ↑ a b KUTKA, Petr. Mohlo být africké Togo československou kolonií?. Světoběžník.info [online]. 2020-10-29 [cit. 2020-12-04]. Dostupné online.
- ↑ a b KUČERA, Jakub. Český sen o dobývání Afriky měl k realitě velmi blízko. Kolonie byly na dosah ruky. ČtiDoma.cz [online]. 2018-05-30 [cit. 2020-12-04]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-04-02.
- ↑ a b c Také Československo chtělo mít zámořské kolonie, uvažovalo se o africkém Togu. ExtraStory [online]. 2019-09-05 [cit. 2020-12-04]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-12-03.
- ↑ HAVLASA, Jan. České kolonie zámořské. 1. vyd. [s.l.]: [s.n.], 1919. 16 s.
- ↑ Togo. www.worldstatesmen.org [online]. [cit. 2020-12-08]. Dostupné online.
- ↑ a b KUTKA, petr. Mohlo být africké Togo československou kolonií?. Světoběžník.info [online]. 2020-10-29 [cit. 2021-07-09]. Dostupné online.
- ↑ ŠTĚTKA, Jan. Staré časy Jana Štětky: Československá kolonie Togo. Riskantní pokušení mladé republiky. Hospodářské noviny (iHNed.cz) [online]. 2018-10-25 [cit. 2020-12-08]. Dostupné online.
- ↑ SONJA. Velké Čechy. Nad nimi slunce nezapadá!. Moje země [online]. 2015-10-29 [cit. 2020-12-08]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-11-30.
- ↑ JINDRA, Zdenek. Neznámý přetisk na známce německé kolonie Togo - Filatelie, poštovní známky, známka, magazín o filatelii - Infofila.cz. www.infofila.cz [online]. [cit. 2020-12-08]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Československá kolonie Togo na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Jan Havlasa
Alois Musil jako náčelník kméne Beni Sachr (v r. 1901)