Łukasz Górnicki
Łukasz Górnicki | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1527 Osvětim |
Úmrtí | 22. července 1603 (ve věku 75–76 let) Tykocin |
Povolání | básník, knihovník, překladatel, spisovatel a kněz |
Alma mater | Jagellonská univerzita Padovská univerzita |
Významná díla | Polský dvořan |
Příbuzní | ![]() Q11814073 (sourozenec) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Tykocin_-_Portret_z_podobizn%C4%85_%C5%81ukasza_G%C3%B3rnickiego.jpg/200px-Tykocin_-_Portret_z_podobizn%C4%85_%C5%81ukasza_G%C3%B3rnickiego.jpg)
Łukasz Górnicki (1527, Osvětim – 22. června 1603, Lipniki u Tykocina) byl jeden z nejvýznamnějších autorů polské renesance, prozaik, básník a překladatel, sekretář a knihovník krále Zikmunda II. Augusta.
Život
Narodil se v Osvětimi v nepříliš bohaté měšťanské rodině, která pocházela z Bochni. Vzdělání získal díky svému strýci Stanisławu Gąsiorkovi, který působil na dvoře Zikmunda I. Starého (1506–1548) jako královský kaplan, básník a hudební skladatel. Ten přivedl svého synovce v roce 1538 do Krakova, dohlížel na jeho studia, počátek dvorské kariéry a nakonec ho učinil i svým dědicem.
Po studiích v Krakově se Górnicki stal sekretářem krakovského biskupa Samuela Maciejowského. Účastnil se několika diplomatických misí – do Sedmihradska a Itálie. Od roku 1552 pracoval v královské kanceláři. Společně s dvorem krále Zikmunda II. Augusta (1548–1572) cestoval do Gdaňsku, Královce a Vídně. V letech 1557–1559 navštívil Itálii, kde na univerzitě v Padově studoval práva. Po návratu ze studií se stal v roce 1559 královským sekretářem a krátce poté i knihovníkem (tuto funkci zastával až do roku 1572). Roku 1561 byl povýšen do šlechtického stavu, v roce 1571 byl jmenován starostou v Tykocině nedaleko Białystoku. Až do své smrti v roce 1603 žil na svém statku v Lipnikách u Tykocina a vykonával zde svůj úřad.
Dílo
Łukasz Górnicki se do dějin polské literatury zapsal zejména svým dílem Dworzanin polski (1566, česky jako Polský dvořan v roce 1977). Šlo o adaptaci, která byla již pátým převodem do evropského jazyka díla Itala Baldesara Castigliona (1478–1529) Il Cortegiano. Stejně jako originál má Dworzanin polski formu dialogického traktátu, doplněným o polské reálie.
Další díla:
- Dzieje w koronie polskiej (1637) – příhody z doby působení na královském dvoře
- Rozmowa Polaka z Włochem o wolnościach i prawach polskich (1606) – politický spis, kritika poměrů v Polsku
- Droga do zupełnej wolności (1650) – politický spis, navržení reforem soudnictví, vlády, sejmu, vojska atd.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Łukasz Górnicki na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Łukasz Górnicki
- - text Polského dvořana v polštině
Média použitá na této stránce
Miejsce pochówku autora "Dworzanina polskiego" jest dość niepozorne. To drewniany krzyż stojący na zakręcie za mostem tuż przy drodze wiodącej do tykocińskiego zamku. Na metalowej tablicy znajduje się łacińska inskrypcja zaczynająca się od "Luca Górnicki".