Železniční trať Praha–Turnov
Železniční trať Praha–Turnov (v jízdním řádu pro cestující označená čísly 070 a 071) spojuje hlavní město Praha se severočeským Turnovem přes Neratovice a Mladou Boleslav. Trať je úsekem celostátní dráhy, mimo pražský železniční uzel (počínaje stanicí Praha-Vysočany) je jednokolejná a neelektrizovaná. V úseku mezi výhybnou Skály a stanicí Praha-Vysočany mohou vlaky využívat alternativně i traťové koleje souběžně vedené trati Kolín – Lysá nad Labem – Praha.
Úsek Praha – Turnov je součástí systému Pražské integrované dopravy a vlaky zde jezdí v systému příměstské železnice Esko, osobní vlaky jsou značeny jako linka S3, rychlíky jako linka R21.[2][3]
Historie
Úsek Neratovice–Turnov otevřela soukromá společnost Turnovsko-kralupsko-pražská dráha (TKPE) roku 1865]. O stavbě se však poprvé vážně jednalo již roku 1856 během stavby trati mezi Pardubicemi a Libercem. Přes rozdílné názory účastníků jednání se brzy podařilo najít shodu na tom, kudy by měla trať vést. Po dlouhou dobu se ale nedařilo najít realizátora stavby. Nakonec se účastníci jednání sami rozhodli požádat o koncesi, která jim byla záhy udělena, a byla pak založena výše zmíněná firma.[4] Krátce po zahájení provozu byla doprava na dva měsíce zastavena prusko-rakouskou válkou, kvůli níž bylo zařízení tratě dokonce částečně demontováno. Po válce stát železniční firmě škody nahradil.[5]
Na spojce mezi Neratovicemi a pražským hlavním nádražím byl zahájen provoz v roce 1872. Na pražském nádraží měla společnost umístěné velké depo, po kterém dnes nezůstala ani stopa. Toto nádraží (které se tehdy jmenovalo Nádraží Františka Josefa) měla společné s Dráhou císaře Františka Josefa, která sem stavěla svou trať od Vídně ve stejné době. Roku 1883 TKPE fúzovala s majetkově propojenou společností Česká severní dráha (BNB). Roku 1908 převzal provoz na trati stát. Roku 1928 byla elektrizována část do Prahy-Vysočan stejnosměrnou napájecí soustavou 1,5 kV, která byla roku 1962 přepojena na současnou soustavu 3 kV. V roce 1949 byla vybudována přeložka tratě u Čakovic. Podstatnou změnou za poslední dobu bylo otevření tratí Nového spojení v rámci přestavby pražského železničního uzlu s novou možností přímé jízdy z Vysočan na Masarykovo nádraží.[6][7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Sr%C3%A1%C5%BEka_u_Ml%C3%A9kojed%2C_policejn%C3%AD_v%C5%AFz.jpg/220px-Sr%C3%A1%C5%BEka_u_Ml%C3%A9kojed%2C_policejn%C3%AD_v%C5%AFz.jpg)
Srážka u Mlékojed
8. dubna 2017 v podvečer srazil osobní vlak u Mlékojed před Neratovicemi dvě nezletilé dívky. Podle očitých svědků šlo o společnou sebevraždu, dívky předtím seděly na kolejích, když přijel vlak, šly přímo proti němu, motiv sebevraždy není znám. Na místě zasahovala policie, hasiči a záchranka včetně vrtulníku, nicméně dívky zemřely.[8]
Provoz na trati
období jízdního řádu | číslo tratě a celkový rozsah tratě | počet vlaků (v části tratě) |
---|---|---|
1900 | 29 Praha – Bakov – Turnov | 1 R + 4 Os Praha – Všetaty-Přívory, 1 R + 3 Os Všetaty-Přívory – Mladá Boleslav, 1 R + 4 Os Mladá Boleslav – Turnov |
1921 léto | 121a Praha – Mělník | 4 R + 8 Os + 1 Sm Praha – Všetaty-Přívory |
142 Praha – Liberec – Seidenberg (Zavidov) | 3 R + 3 Os + 2 Sm Všetaty-Přívory – Mladá Boleslav, 3 R + 5 Os Mladá Boleslav – Bakov, 3 R + 6 Os Bakov – Turnov | |
1928/29 zima | 74a Praha – Mělník | 4 R + 13 0s Praha – Všetaty |
116 Praha – Všetaty – Liberec – Seidenberg | 2 R + 7 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 2 R + 9 Os Mladá Boleslav – Turnov | |
1937/38 zima | 110a Praha – Všetaty | 3 R + 14 Os |
111 Praha – Všetaty – Liberec – Seidenberg | 3 R + 7 Os Všetaty – 9 Os | |
1944/45 | 505b Praha – Všetaty | 1 R + 11 Os |
505 (Praha –) Všetaty – Turnov | 1 R + 6 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 2 R + 7 Os Mladá Boleslav – Turnov | |
1945/46 | 6a Praha – Všetaty | 3 R + 12 Os |
6 (Praha –) Všetaty – Turnov – Liberec | 2 R + 6 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 2 R + 8 Os Mladá Boleslav – Turnov | |
1959/60 | 7a Praha – Všetaty | 4 R + 13 Os |
7 (Praha –) Všetaty – Turnov – Liberec | 4 R + 9 Os Všetaty – Turnov | |
1988/89 | 2 R + 15 Os | |
070 (Praha –) Všetaty – Turnov – Liberec | 2 R + 6 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 2 R + 11 Os Mladá Boleslav – Turnov | |
2002/03 | 070 Praha – Turnov | 2 R + 1 Sp + 12 Os Praha – Všetaty, 2 R + 1 Sp + 8 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 3 R + 1 Sp + 12 Os Mladá Boleslav – Turnov |
2012/13 | 070 Praha – Turnov | 5 R + 1 Sp + 19 Os Praha – Všetaty, 5 R + 1 Sp + 12 Os Všetaty – Mladá Boleslav, 5 R + 1 Sp + 10 Os Mladá Boleslav – Turnov |
Vysvětlivky R – rychlík, Sp – spěšný vlak, Sm – smíšený vlak, Os – osobní vlak |
Současný provoz
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_854%2C_Neratovice.jpg/220px-Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_854%2C_Neratovice.jpg)
Po této trati v současnosti (2022) jezdí osobní vlaky linky S3 Praha Masarykovo nádraží – Všetaty – Mladá Boleslav hl. n., osobní vlaky linky S34 Praha Masarykovo nádraží – Praha-Čakovice společnosti KŽC Doprava, osobní vlaky linky S31 Mladá Boleslav město – Turnov, rychlíky linky R21 Praha hlavní nádraží – Mladá Boleslav hl. n. – Turnov – Tanvald a rychlíky linky R22 Kolín – Mladá Boleslav hl. n. – Bakov nad Jizerou – Rumburk, provozované v pravidelných intervalech. Tyto pravidelné spoje jsou doplněny různými nepravidelně jezdícími spoji – např. osobní vlaky Mladá Boleslav hl. n. – Česká Lípa – Jedlová, osobní vlaky Všetaty – Mladá Boleslav – Mladějov v Čechách, osobní vlaky Mladá Boleslav – Bakov nad Jizerou – Dolní Bousov nebo osobní vlaky Kralupy nad Vltavou – Neratovice – Všetaty.[9]
Mezi nejčastější vozidla jezdící po této trati patří soupravy tažené motorovými vozy 854 (osobní vlaky, spěšné vlaky i rychlíky), motorové jednotky Regionova (osobní vlaky) nebo motorové vozy 810 (osobní vlaky).[10] Zejména o víkendech zde některé rychlíky tahá lokomotiva 750 (Brejlovec).[11]
Pravidelnou osobní dopravu na trati provozovaly do 30. září 2013 pouze České dráhy. Od 1. října 2013 byly jejich spoje doplněny novými spoji dopravce KŽC Doprava v rámci PID, vedenými v úseku Praha-Čakovice – Praha Masarykovo nádraží v pravidelném hodinovém intervalu.[12] Vlaky jsou vedeny motorovými vozy 810 s přípojnými vozy 010, od prvního čtvrtletí roku 2019 je mají nahradit motorové jednotky 813.1[13]
Od GVD 2019/2020 začal rychlíky linky R21 na trase Praha – Mladá Boleslav – Turnov – Tanvald provozovat dopravce Arriva vlaky, který uspěl ve výběrovém řízení.[14] Na rychlíkovou linku nasazuje jednotky řady 845 s připojením k internetu nebo zásuvkami.[15]
Stavby
- Stránovský viadukt – železobetonový viadukt v obci Krnsko, kulturní památka Česka.
Navazující tratě
Praha hlavní nádraží
- Železniční trať Praha–Kolín
- Železniční trať Praha–Beroun
- Železniční trať Praha – Benešov u Prahy
- Železniční trať Praha–Vraňany–Děčín
Praha-Vysočany
Neratovice
Všetaty
Chotětov
- zrušená železniční trať Skalsko–Chotětov
Mladá Boleslav hlavní nádraží
- Železniční trať Mladá Boleslav – Stará Paka
- Železniční trať Nymburk – Mladá Boleslav
- Železniční trať Mladá Boleslav – Mělník
Bakov nad Jizerou
Turnov
- Železniční trať Pardubice–Jaroměř–Liberec
- Železniční trať Hradec Králové – Turnov
Stanice a zastávky
- (c) ariannesmidt, CC BY-SA 3.0Praha hlavní nádraží
- Praha-Vysočany
- Praha-Satalice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY 4.0Praha-Kbely
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Praha-Čakovice
- Hovorčovice
- Měšice u Prahy
- (c) Dezidor, CC BY 3.0Zlonín
- Kojetice u Prahy
- Neratovice sídliště
- Neratovice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Tišice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Všetaty
- Byšice
- Kojovice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Košátky
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Kropáčova Vrutice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Zdětín u Chotětova
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Chotětov
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Krnsko
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Mladá Boleslav hlavní nádraží
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Mladá Boleslav-Debř
- Bakov nad Jizerou
- Bakov nad Jizerou město
- Mnichovo Hradiště
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY 4.0Březina nad Jizerou
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Loukov u Mnichova Hradiště
- Příšovice
- Turnov
Odkazy
Reference
- ↑ JAROŠ, Michal. Neratovice mají novou železniční zastávku. ŽelPage [online]. 2020-05-08 [cit. 2020-05-27]. Dostupné online.
- ↑ Pražská integrovaná doprava; mapy a schemata
- ↑ Železnice v PID (od 1.4.2017)
- ↑ SCHREIER, Pavel. Zrození železnic v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Praha: Baset, 2004. ISBN 80-7340-034-0. Kapitola Trať 070, s. 52–56.
- ↑ SCHREIER, Pavel. Příběhy z dějin našich drah. Praha: Mladá fronta, 2009. Kapitola Železnice soukromá, s. 123–126.
- ↑ Historie tratí; Elektronická databáze; Sekera, Pavel
- ↑ VLAKREGION JIČÍN – soukromé stránky o železnici. vlak.interregion.cz [online]. [cit. 2011-03-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-05-29.
- ↑ JANOUŠEK, Artur. MF Dnes. 11. duben 2017, roč. 28, čís. 86, s. 1, 5.
- ↑ ttp://www.zelpage.cz/odjezdy-2015/vsetaty.html
- ↑ http://www.zelpage.cz/razeni/12/cr/trate/070/
- ↑ http://www.zelpage.cz/razeni/12/vlaky/cd-1140
- ↑ http://ekonomika.idnes.cz/stary-motorovy-vlak-z-prahy-do-cakovic-drahy-dotace-fhk-/eko-doprava.aspx?c=A131001_1983213_eko-doprava_fih
- ↑ SŮRA, Jan. Nové vlaky pro Prahu jsou hotové, do Čakovic mají jezdit nejpozději v březnu. Zdopravy.cz [online]. 2019-01-17 [cit. 2019-01-19]. Dostupné online. ISSN 2570-7868.
- ↑ http://www.mdcr.cz/cs/Media/Tiskove_zpravy/tiskove+prohlasen.htm[nedostupný zdroj]
- ↑ SŮRA, Jan. Arriva vyhrála soutěž na motorové rychlíky, vstoupí na čtyři dálkové linky. Zdopravy.cz [online]. 2018-11-30 [cit. 2019-01-19]. Dostupné online. ISSN 2570-7868.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu železniční trať Praha–Turnov na Wikimedia Commons
- Popis trati na ZelPage.cz
- [1] Historie železničních tratí
- Sbírka starých jízdních řádů ČSD, kompilace ŽelPage 2007
- Elektronický archív vlakových jízdních řádů ČD a ČSD (ČD od prosince 2002 + české tratě ČSD 1981/1982)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
This is the "empty element" of the Icons for railway descriptions (see there for further informations). The original syntax of Wikipedia:Route diagram templates filled all empty spaces in a diagram with this file (all BSicons were 20x20px). For those cells where an icon ID was provided, some "File:BSicon_ID.svg" were used, and where there was no ID, "File:BSicon_.svg" was substituted. Many major Wikipedias has since upgraded the syntax so that just an empty table cell is used (incl. En.WP).
non-passenger stop track straight in use
flag stop track straight in use
Autor: Shadster, Licence: CC BY-SA 3.0
Železniční zastávka, obec Měšice, okres Praha-východ, Česká republika
ex-track to right against driving direction (with exact circles)
Autor: Martin Vrut, Licence: CC BY 3.0
Policejní vůz jedoucí ke srážce u Mlékojed 8. 4. 2017 přejíždí pěší lávku, která je součástí železničního mostu u Neratovic
Autor: Czech Wikipedia user Packa, Licence: CC BY-SA 3.0
Nádraží v Kojeticích
station straight track
Vlečka
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Mladá Boleslav-Debř, okres Mladá Boleslav. Nádraží Mladá Boleslav-Debř.
Autor: Shadster, Licence: CC BY-SA 3.0
Hovorčovice, okres Praha-východ. Železniční zastávka Hovorčovice.
Vlečka
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Kropáčova Vrutice-Střížovice, okres Mladá Boleslav. Nádraží Kropáčova Vrutice, Střížovice čp. 21.
Crossing overhead
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Všetaty, okres Mělník. Nádraží Všetaty.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Loukov, okres Mladá Boleslav. Nádraží Loukov u Mnichova Hradiště, Loukov čp. 57.
Autor: ŠJů (cs:ŠJů), Licence: CC BY-SA 3.0
Turnov, okres Semily. Nádraží Turnov.
track change (new design)
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Praha-Čakovice, nádraží Praha-Čakovice.
Vlečka
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Krnsko, okres Mladá Boleslav. Nádraží Krnsko, Krnsko čp. 61.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Chotětov, okres Mladá Boleslav. Nádraží Chotětov, Nádražní čp. 97.
bridge over water straight (big)
ex flag stop track straight off use
Odbočka ( nový dizajn)
Autor: Czech Wikipedia user Packa, Licence: CC BY-SA 2.5
Nádraží v Satalicích (Praha 19)
track to right forward driving direction (with exact circles)
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Zdětín, okres Mladá Boleslav. Nádraží Zdětín u Chotětova, Zdětín čp. 59.
track to left against driving direction (with exact circles)
Autor: Juandev, Licence: CC BY-SA 3.0
Železniční stanice v Kojovicích. Okres Mladá Boleslav, Česká Republika.
Autor: Martin Vrut, Licence: CC BY 3.0
železniční stanice Příšovice
ex-track to left forward driving direction (with exact circles)
Autor: Petr Štefek, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Bakov nad Jizerou město train stop, Czech Republic
Autor: Martin Vrut, Licence: CC BY-SA 3.0
Motorový vůz 854.027 (Nikolka) na osobním vlaku v Neratovicích
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Košátky, okres Mladá Boleslav. Železniční zastávka Košátky, domy čp. 9, 8.
Vlečka
crossing underneath
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY 4.0
Březina, okres Mladá Boleslav. Železniční zastávka Březina nad Jizerou.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Tišice, okres Mělník. Železniční zastávka Tišice.
Ex flag stop, track straight in use
ex terminal stop, track ending
BSicon
Ex crossing overhead
Autor: User:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Neratovice, okres Mělník. Nádraží.
Branch Skály in Prague. Railway line to Turnov to the left, to Lysá nad Labem to the right.
Bridge (big)
Autor: Ben Skála, Benfoto, Licence: CC BY-SA 4.0
Nádraží v Mnichově Hradišti
Autor: B.mertlik, Licence: CC BY-SA 4.0
Neratovice sídliště elektronický informační systém
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Mladá Boleslav-Čejetičky, okres Mladá Boleslav. Nádražní, Mladá Boleslav hlavní nádraží.