Židovská čtvrť (Lomnice)
Židovská čtvrť v Lomnici | |
---|---|
![]() Synagoga v Lomnici | |
Lokalita | |
Charakter | židovská čtvrť |
Obec | Lomnice |
Okres | Brno-venkov |
Kraj | Jihomoravský kraj |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°24′23″ s. š., 16°24′44″ v. d. |
Základní informace | |
Katastrální území | Lomnice u Tišnova |
PSČ | 679 23, pošta Lomnice u Tišnova |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Židovská čtvrť v Lomnici | |
Další údaje | |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Židovská čtvrť v Lomnici je bývalé židovské sídliště severně od historického jádra městysu Lomnice v okrese Brno-venkov. Je tvořena Židovským náměstí, ulicí Josefa Uhra a částí ulice Bakošovec. Od roku 1850 zde fungovala samostatná a samosprávná židovská politická obec, která byla v roce 1919 sloučena s Lomnicí.
Historie
Židovská komunita v Lomnici vznikla na počátku 18. století, kdy sem přišli Židé z Lysic. Stalo se tak na pozvání hraběte Antonína Amata z rodu Serényiů, kterému patřila obě panství. První zmínky o této plánované kolonizaci pochází z roku 1709.[1] Severně od tehdejšího městečka vznikla v horní části svahu k Besénku urbanisticky samostatná židovská čtvrť, která byla tvořena čtvercovým náměstíčkem (dnes Židovské náměstí) a jednou přístupovou ulicí (dnes ulice Josefa Uhra), která do osady přicházela z horní cesty od křesťanského hřbitova. Nacházelo se zde 35 domů, včetně synagogy, židovské školy s rabinátem, hostince a špitálu s lázní. Většina budov je zachována dodnes.[2]
V roce 1850[3] vznikla politická obec Lomnice Židovská Obec, která vykonávala samosprávu v lomnické židovské čtvrti. Od 70. let 19. století byla dočasně součástí Lomnice, osamostatnila se opět v 80. letech 19. století. V roce 1919 byla definitivně sloučena s Lomnicí.[4][5]
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | — | 270 | 318 | 321 | 296 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
Počet domů | — | 39 | 38 | 39 | 39 | 38 | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
Vývoj počtu obyvatel
Stavby
Synagoga
Lomnická synagoga byla postavena po příchodu Židů do Lomnice, tedy krátce po roce 1700. Dřevěná stavba byla v letech 1792–1794 nahrazena pozdně barokní synagogou, která stojí na Židovském náměstí dodnes. Využívána byla do začátku druhé světové války, po válce sloužila po desetiletí jako skladiště. V 90. letech 20. století byla rekonstruována a je využívána ke kulturním účelům.[2]
Židovský hřbitov
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Lomnice-%C5%BEidovsk%C3%BD-h%C5%99bitov2012z.jpg/220px-Lomnice-%C5%BEidovsk%C3%BD-h%C5%99bitov2012z.jpg)
Židovský hřbitov se nachází severovýchodně od židovské čtvrti, rovněž ve svahu nad Besénkem. Vznikl společně se zdejším židovským osídlením počátkem 18. století, nejstarší dochovaný náhrobek je z roku 1716.[2]
Odkazy
Reference
- ↑ VOJTA, Milan. Historie městyse [online]. Lomnice.cz, 2008-07-28, rev. 2008-08-02 [cit. 2018-03-18]. Dostupné online.
- ↑ a b c Lomnice [online]. Zob.cz [cit. 2018-03-18]. Dostupné online.
- ↑ HLAVÁČKOVÁ, Kristýna. Konec židovských Boskovic. Brno, 2013. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Filozofická fakulta – Historický ústav. Vedoucí práce Tomáš Dvořák. s. 19–20. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869-2011: IV. Abecední přehled obcí a částí obcí [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2018-03-18]. Dostupné online.
- ↑ a b Historický lexikon obcí České republiky 1869-2011: III. Počet obyvatel a domů podle krajů, okresů, obcí, částí obcí a historických osad / lokalit v letech 1869 - 2011 : Okres Brno-venkov [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2023-03-26]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu židovská čtvrť na Wikimedia Commons
- PAVLÍČKOVÁ, Eva. Jüdische Gemeinde in Lomnice. Brno, 2009. 47 s. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Pedagogická fakulta – Katedra německého jazyka a literatury. Vedoucí práce Richard Rothenhagen. Dostupné online. (německy)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com