Žofie z Hohenbergu
Žofie z Hohenbergu | |
---|---|
![]() | |
Narození | 24. července 1901 Konopiště ![]() |
Úmrtí | 27. října 1990 (ve věku 89 let) Thannhausen ![]() |
Místo pohřbení | Weiz, Štýrsko |
Choť | (1920) Fridrich Nostitz-Rieneck (1893–1973) |
Děti | 1. Ervin (1921–1949) 2. František (1923–1945) 3. Alois (1925–2003) 4. Žofie (* 1929) |
Rodiče | František Ferdinand d'Este (1863–1914) a Žofie Chotková (1868–1914) |
Rod | Hohenbergové |
Příbuzní | bratr: Maxmilián z Hohenbergu (1902–1962) bratr: Ernst z Hohenbergu (1904–1954) děd: Karel Ludvík Rakousko-Uherský (1833–1896) babička: Marie Annunziata Neapolsko-Sicilská (1843–1871) strýc: Ota František Josef (1865–1906) strýc: Ferdinand Burg (1868–1915) praděd: František Karel Habsbursko-Lotrinský (1802–1878) prababička: Žofie Frederika Bavorská (1805–1872) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Žofie z Hohenbergu (celým jménem Žofie Marie Františka Antonie Ignacie Alberta kněžna z Hohenbergu, německy Sophie Marie Franziska Antonia Ignatia Alberta Fürstin von Hohenberg, po sňatku též jako Sophie Nostitz-Rieneck, 24. července 1901 Konopiště – 27. října 1990 Thannhausen, Štýrsko) byla jediná dcera a nejstarší dítě následníka rakousko-uherského trůnu Františka Ferdinanda d'Este a jeho manželky Žofie z Hohenbergu rozené Chotkové, kteří byli zavražděni 28. června 1914 v Sarajevu.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/The_Austro_Hungarian_Empire_Before_the_First_World_War_Q81810.jpg/220px-The_Austro_Hungarian_Empire_Before_the_First_World_War_Q81810.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Princess_Sophie_of_Hohenberg-3.jpg/220px-Princess_Sophie_of_Hohenberg-3.jpg)
Žofie se narodila 24. července 1901 na zámku Konopiště v Čechách, oblíbeném sídle arcivévody Františka Ferdinanda a jeho manželky Žofie.[1] Měla dva mladší bratry, Maxmiliána (1902–1962) a Arnošta (1904–1954). V roce 1908 její matka znovu otěhotněla, ale čtvrté dítě, chlapec, se narodilo 7. listopadu 1908 mrtvé.[2]
Z důvodu nerovnorodého sňatku z Žofií Chotkovou podepsal František Ferdinand přísahu, že děti, které bude mít se svou manželkou, nemohou uplatňovat nárok na trůn.[3] Předpokládal pro ně klidnou budoucnost a nekomplikovaný život venkovské šlechty. Doufal, že jeho děti budou moci žít jako soukromé osoby, stranou vysoké politiky a zároveň bez materiálních starostí. Žofie se později vyjádřila, že ona a její bratři byli vychováni ve skromnosti. Uvedla také, že otec byl na své děti přísný, ale nikdy zlý nebo nespravedlivý.[4] Většinu svého dětství Žofie strávila na konopišťském zámku obklopená milující rodinou. Její otec velice miloval lov a zasloužil se o to, že Žofie skolila svého prvního jelena už ve třech letech.
Po atentátu na rodiče
V roce 1914 po atentátu na její rodiče spáchaného v Sarajevu srbskobosenským teroristou Gavrilo Principem spolu se svými sourozenci osiřela. O smrti rodičů se dozvěděla na zámku Chlum u Třeboně.
Do konce první světové války bydlela se svými sourozenci na Konopišti, kde se o ně starali a vychovávali je matčina sestra Jindřiška Chotková (1880–1964) a Otto Lev Stanovský (1882–1945), poručníkem a správcem majetku byl strýc Jaroslav kníže Thun-Hohenstein (1864–1929). Roku 1916 byl Žofii udělen knížecí titul a přiznáno oslovení Jasnost.
Dopis Nedeljku Čabrinovićovi
Během procesu s obviněnými z vraždy následníka trůnu a jeho manželky Žofie byl Nedeljko Čabrinović jediným z obžalovaných, který vyjádřil lítost nad svým činem a omluvil se dětem obětí. Když se Žofie a její bratři se dozvěděli o Čabrinovićově pokání, napsali dopis, v němž mu odpustili podíl na vraždě jejich rodičů. Žofie a Maxmilián dopis podepsali, pouze Ernst odmítl. Dopis poté Čabrinovićovi osobně do jeho cely v Terezíně doručil jezuita P. Anton Puntigam, který udělil poslední svátost zavražděnému Františku Ferdinandovi a jeho manželce. Dne 23. ledna 1916 byla kněžna Žofie a její bratři informováni o Čabrinovićově úmrtí.[5]
Na konci roku 1918 však byl majetek rodiny v Československu, včetně Konopiště a Chlumu u Třeboně, zabaveny československou vládou. Děti se přestěhovaly do Vídně a na zámek Artstetten.
V roce 1920 se Žofie v Děčíně provdala za Fridricha, hraběte Nostice-Rienecka (1893–1973) a z jejich manželství se narodili tři synové a jedna dcera.[6]
Za nacistické okupace
Přestože se rodina hlásila k německé národnosti, byli Žofiini bratři Maxmilián a Ernst po anšlusu Rakouska v roce 1938 v důsledku protinacistických prohlášení zatčeni gestapem a deportováni do koncentračního tábora Dachau, a jejich majetek v Rakousku byl zabaven nacistickými úřady.[7] Oba bratři věznění v koncentračním táboře přežili. V době války byli také dva Žofiini starší synové, nejstarší Ervin (* 1921) a mladší František (* 1923) odvedeni a narukovali k wehrmachtu.[6] Ervín zemřel v sovětském zajetí v roce 1949, František v bojích na východní frontě v roce 1945. Nejmladší syn Alois (* 1925) a dcera Sophie (* 1929) válku přežili.[8]
V říjnu 1945 dostala rodina, jíž byl v ČSR zkonfiskován majetek, povolení vycestovat do Rakouska, což v dubnu 1946 učinili.[6] Usadili se na zámečku Geyeregg v Eisenerzu (Štýrsko), který Žofie získala jako dědictví. V roce 1962[zdroj?] se přestěhovali do Salcburku.
Závěr života
Žofie o mnoho let přežila oba své bratry Maxmiliána a Ernsta a v roce 1973 zemřel také její manžel.[9] Poté vedla poklidný život v Rakousku, občas v doprovodu svých vnoučat.
V roce 1981 po šedesáti letech poprvé navštívila Konopiště. Během této návštěvy mluvila o tom, jak šťastný tam byl její život s rodinou.[9]
Kněžna Žofie z Hohenbergu zemřela 27. října 1990 ve věku 89 let v Thannhausenu ve Štýrsku a byla pochována po boku svého manžela na hřbitově ve Weizu ve Štýrsku v hrobce rodu svobodných pánů Gudenus, ze kterého pocházel její zeť.
Rodina
Žofie Hohenbergová se 8. září 1920 v Děčíně provdala za hraběte Fridricha (Bedřicha) Leopolda Josefa Huberta Mariu z Nostitz-Rienecku (1. listopad 1893 Praha – 29. prosinec 1973 Štýrský Hradec), syna Ervína Felixe Marii z Nostitz-Rienecku (20. květen 1863 Měšice – 3. listopad 1931 Vídeň) a jeho manželky (sňatek 25. červen 1891 Vídeň) hraběnky Amálie Podstatské z Liechtensteinu (14. prosinec 1867 – 1. prosinec 1956). Narodily se jim čtyři děti, které se později přihlásily k německé národnosti, synové proto sloužili za druhé světové války ve Wehrmachtu.
- 1. Ervin Max (Erwein; 29. 6. 1921 Heinrichsgrün – 11. 9. 1949 Vysokaje v Brestské oblasti v sovětském zajetí), hrabě
- 2. František (Franz; 2. 2. 1923 Vídeň – 23. 2. 1945 Berent, Východní Prusko, padl na východní frontě), hrabě
- 3. Alois (Aloys; 12. 8. 1925 Vídeň – 22. 4. 2003 Salcburk), hrabě
- ∞ (7. 8. 1962 civilně, 12. 9. 1962 církevně zámek Zeil), Marie Terezie hraběnka z Waldburgu na Zeilu a Tauchburgu (* 8. 8. 1931 zámek Zeil, Bádensko-Württembersko), jejich děti:
- 1. Friedrich (* 19. 7. 1963 Štýrský Hradec)
- 2. Monika (* 15. 4. 1965 Štýrský Hradec)
- ∞ (11/14. 7. 1985 zámek Eisenerz) Friedrich svobodný pán Mayr von Melnhof (* 10. 11. 1952 Salcburk)
- 3. Sophie-Bernadette (* 17. 8. 1967 Štýrský Hradec)
- ∞ (3. 9. [1994 zámek Eisenerz) Christian Christoporus hrabě Seilern-Aspang (* 22. 6 .1948 Litschau)
- 4. Franz-Erwein (* 4. 5. 1970 Štýrský Hradec)
- ∞ (7. 8. 1962 civilně, 12. 9. 1962 církevně zámek Zeil), Marie Terezie hraběnka z Waldburgu na Zeilu a Tauchburgu (* 8. 8. 1931 zámek Zeil, Bádensko-Württembersko), jejich děti:
- 4. Žofie (Sophie; 4. 6. 1929 Vídeň), hraběnka
- ∞ (18. 8. 1953 Štýrský Hradec) Ernst Gudenus (26. 3. 1916 – 7. 12. 1972), do roku 1919 svobodný pán von Gudenus
Zajímavosti
- Její synovec druhého stupně je rakouský herec Friedrich von Thun (* 1942 jako Friedrich Thun und Hohenstein).
- V americkém televizním seriálu Dobrodružství mladého Indiany Jonese (původní název: The Young Indiana Jones Chronicles) se mladý Indiana Jones, kterého hrál Corey Carrier, v listopadu 1908 setkal s princeznou Žofií, kterou hrála dánská herečka Amalie Alstrup.
Vývod z předků
František I. Rakouský | ||||||||||||
František Karel Habsbursko-Lotrinský | ||||||||||||
Marie Tereza Neapolsko-Sicilská | ||||||||||||
Karel Ludvík Rakousko-Uherský | ||||||||||||
Maxmilián I. Josef Bavorský | ||||||||||||
Žofie Frederika Bavorská | ||||||||||||
Karolína Frederika Vilemína Bádenská | ||||||||||||
František Ferdinand d'Este | ||||||||||||
František I. Neapolsko-Sicilský | ||||||||||||
Ferdinand II. Neapolsko-Sicilský | ||||||||||||
Marie Isabela Španělská | ||||||||||||
Marie Annunziata Neapolsko-Sicilská | ||||||||||||
Karel Ludvík Rakousko-Těšínský | ||||||||||||
Marie Terezie Izabela Rakouská | ||||||||||||
Jindřiška Nasavsko-Weilburská | ||||||||||||
Žofie z Hohenbergu | ||||||||||||
Jan Rudolf Chotek z Chotkova | ||||||||||||
Karel Chotek z Chotkova | ||||||||||||
Marie Sidonie z Clary-Aldringenu | ||||||||||||
Bohuslav Chotek z Chotkova | ||||||||||||
Maria Antonín Berchtold z Uherčic | ||||||||||||
Marie Žofie Berchtoldová z Uherčic | ||||||||||||
Marie Anna Franziska Huszár de Szent-Baráth | ||||||||||||
Žofie Chotková | ||||||||||||
Ferdinand Jan Kinský z Vchynic a Tetova | ||||||||||||
Josef Ervín Kinský z Vchynic a Tetova | ||||||||||||
Marie Šarlota z Kerpenu | ||||||||||||
Vilelmína Kinská z Vchynic a Tetova | ||||||||||||
Wolfgang Maria Černín z Chudenic | ||||||||||||
Marie Henrietta Černínová z Chudenic | ||||||||||||
Marie Antonie ze Salm-Neuburgu | ||||||||||||
Odkazy
Reference
- ↑ King, Woolmans (2013), s. 120
- ↑ King, Woolmans (2013), s. 119
- ↑ King, Woolmans (2013), s. 58
- ↑ King, Woolmans (2013), s. 107
- ↑ King, Woolmans (2013), s. 246
- ↑ a b c František Ferdinand d´Este: Děti Františka Ferdinanda a Žofie. www.franzferdinand.cz [online]. [cit. 2013-08-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-06-15.
- ↑ Sophie Hohenberg - Timeline. www.sophie-hohenberg-czech-rep.eu [online]. [cit. 2023-09-22]. Dostupné online.
- ↑ European royalty Austria : Archduke Frabz-Ferdinand - children. histclo.com [online]. [cit. 2023-09-22]. Dostupné online.
- ↑ a b King, Woolmans (2013), s. 273
Literatura
- KING, Greg; WOOLMANS, Sue. The Assassination of the Archduke (Sarajevo 1914 and the Murder that Changed the World). [s.l.]: Macmillan, 2013. 383 s. ISBN 9781447245216. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Žofie z Hohenbergu na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
The Austro Hungarian Empire Before the First World War
Archduke Franz Ferdinand, heir to the Austro Hungarian Emperor, with his wife Sophie, Duchess of Hohenberg and their three children, Princess Sophie, Maximilian, Duke of Hohenburg and Prince Ernst von Hohenberg. The Archduke had married his wife, a former lady in waiting to Archduchess Isabella in July 1900. Because Sophie's background was not royal, the marriage was morganatic, and the children excluded from the succession to the Austro Hungarian throne. The assassination of the Archduke and his wife during a state visit to the Bosnian capital, Sarajevo, on 28 June 1914, precipitated the First World War.
Princess Sophie von Hohenberg (1901-1990), daughter of the assassinated Archduke Franz Ferdinand of Austria.
coat of arms of the Austrian Dukes of Hohenberg, created in 1917
Princess Sophie of Hohenberg