2005 v dopravě
Tento článek obsahuje seznam událostí souvisejících s dopravou, které proběhly roku 2005.
Leden
Drážní úřad vydal povolení ke zkušebnímu provozu motorových jednotek RA-1 (výrobní typ 731.35) v Česku. Jednotkám vyrobených závodem Metrovagonmaš byla přidělena řada 835.
Únor
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Soukromý autobusový dopravce Student Agency zahájil provoz na dálkové lince z Liberce do Prahy. Společnost ČSAD Liberec, která na lince dosud jezdila jako jediná, odmítla autobusy konkurenčního dopravce vpustit na liberecké autobusové nádraží. Problém musela vyřešit až přivolaná policie.[1]
Po těžké nemoci zemřel ředitel Dopravního podniku hlavního města Prahy Milan Houfek. Řízením byl pověřen Tomáš Jílek.[2]
Březen
Na cestu do svého domovského depa v Zamośći se vydaly první remotorizované lokomotivy řady ST44 společnosti PKP Linia Hutnicza Szerokotorowa. Remotorizaci s využitím motoru Caterpillar 3516 BHD provedla firma BUMAR – FABLOK Chrzanów.
Proběhl roll-out elektrické lokomotivy řady 1216 (tovární typ ES 64 U4), které společnost Siemens začíná dodávat pro rakouské dráhy ÖBB.
Květen
Novým generálním ředitelem Českých drah se stal Josef Bazala, který nahradil odcházejícího Petra Kousala.[3]
Začala nepřetržitá výluka traťového úseku Ostrava-Svinov – Háj ve Slezsku, v rámci které proběhla modernizace a elektrifikace trati 316 z Ostravy do Opavy.
Červen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Choce%C5%88.jpg/220px-Choce%C5%88.jpg)
Proběhlo slavnostní otevření rekonstruované železniční stanice Choceň na trase 1. tranzitního koridoru. Tím byly ukončeny práce trvající od června 2003.
Na trati Rybník – Lipno nad Vltavou byl obnoven elektrický provoz, nyní v soustavě 25 kV, 50 Hz AC. Rekonstrukce trakčního vedení spojená s konverzí z napájecího systému 1500 kV DC zde probíhala od 10. října 2003.
Srpen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Smy%C4%8Dka_Horn%C3%AD_Hanychov_%2804%29.jpg/220px-Smy%C4%8Dka_Horn%C3%AD_Hanychov_%2804%29.jpg)
Po sedmi letech byl obnoven tramvajový provoz mezi zastávkami Dolní Hanychov a Horní Hanychov na liberecké tramvajové síti. Tím byla definitivně dokončena rekonstrukce tzv. městské trati, která probíhala již od roku 1990 a v rámci které došlo k přerozchodování trati na normální rozchod 1435 mm.
Byl zahájen provoz na přeložce železniční trati mezi stanicemi Rudoltice v Čechách a Třebovice v Čechách, která překonává Třebovické sedlo v nové trase. Současně byl v tomto úseku zprovozněn první úsek s pevnou jízdní dráhou v Česku.
Dopravcem kontejnerových expresů Rotterdam – Mělník a zpět se na území Nizozemska a Německa stala společnost ERS Railways. V Česku zůstávají dopravcem České dráhy, které vlaky přebírají ve stanici Pirna.
Září
Byla zahájena likvidace úzkorozchodné dráhy, která předtím 120 let sloužila dopravě lupku ve Zlivi.
První modernizovaná pražská tramvaj typu Tatra KT8D5R.N2P zahájila zkušební provoz s cestujícími.
Říjen
Zkušební provoz s cestujícími zahájila ve Varšavě první elektrická jednotka 14WE vzniklá modernizací z jednotky řady EN57.
Operátor kombinované dopravy Bohemiakombi zahájil přepravu kontejnerů a výměnných nástaveb přímými vlaky „Bohemia Express“ mezi terminály Lovosice a Duisburg-Ruhrort Hafen. Dopravcem vlaku v Česku jsou České dráhy, v Německu Railion Deutschland.
Tomáš Jílek, provizorně pověřený řízením pražského dopravního podniku, byl oficiálně jmenován jeho ředitelem.
Listopad
Od výrobce Alstom Ferroviaria dorazila do Česka poslední (sedmá) jednotka Pendolino řady 680 pro České dráhy.
Prosinec
V rámci přestavby uzlu Bohumín zanikla odbočka Pudlov. Původní dvoukolejná trať Bohumín - Chałupki, se tím změnila na dvě jednokolejky: Chałupki - Bohumín-Vrbice a Chałupki - Bohumín (osobní nádraží).[4][5][6][7]
Na nádraží v Curychu byla představena první jednotka řady RABe 514, které pro švýcarské dráhy SBB dodává Siemens a Stadler Rail. Na jejich výrobě se významně podílí závod Siemens Kolejová vozidla v pražském Zličíně.[8]
Do Slovinska dorazila lokomotiva 541-101, první elektrická lokomotiva typu ES64U4 vyrobená firmou Siemens pro dopravce Slovenske železnice.[8]
Byla dokončena elektrizace tratě 140 na úseku Karlovy Vary – Klášterec nad Ohří.
Firma Pojazdy Szynowe PESA Bydgoszcz dodala první dvoudílný motorový vůz řady SA132. Odběratelem byl Úřad maršálka Velkopolského vojvodství.
Reference
- ↑ Spor autodopravců vyřešila policie. iDNES.cz [online]. 2005-02-01 [cit. 2017-12-20]. Dostupné online.
- ↑ Zemřel šéf pražské dopravy Houfek. iDNES.cz [online]. 2005-02-24 [cit. 2017-12-20]. Dostupné online.
- ↑ Novým šéfem Českých drah je Bazala. iDNES.cz [online]. 2005-05-10 [cit. 2017-12-20]. Dostupné online.
- ↑ Pudlov. Atlas kolejowy / Atlas drah [online]. [cit. 2021-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Popis II. koridoru Přerov - Ostrava - Petrovice u Karviné st.hr.. K-Report [online]. [cit. 2021-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Railman/TCHAS. Optimalizace železničního uzlu Bohumín dokončena. ŽelPage [online]. 2005-12-10 [cit. 2021-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Chałupki. Baza kolejowa [online]. Říjen 2020 [cit. 2021-09-20]. Dostupné online.
- ↑ a b spz.logout.cz [online]. [cit. 17-08-2007]. Dostupné v archivu pořízeném dne 30-08-2007.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu 2005 v dopravě na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Flag of the Czech Republic.svg
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Liberec, autobusové nádraží, vjezd.jpg
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Liberec-Jeřáb. Autobusové nádraží.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Liberec-Jeřáb. Autobusové nádraží.
Smyčka Horní Hanychov (04).jpg
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Liberec, tramvajová smyčka Horní Hanychov.
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Liberec, tramvajová smyčka Horní Hanychov.