ASJA L1 Viking
ASJA L1 Viking | |
---|---|
![]() ASJA L1 Viking | |
Určení | malý dopravní letoun |
Výrobce | AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning |
Šéfkonstruktér | Sven Blomberg |
První let | 1931 |
Zařazeno | 1931 |
Vyřazeno | 1934 |
Uživatel | Švédsko |
Vyrobeno kusů | 2 |
Další vývoj | ASJA Viking II |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
ASJA L1 Viking bylo "obojživelné", trojmístné lehké dopravní letadlo, které létalo s motory Walter Mars a Walter Gemma. Bylo postaveno ve Švédsku na počátku třicátých let. Jednalo se o hornoplošník s vysoko položeným křídlem, který vyráběla společnost AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning. Byl k dispozici buď s kolovým, s "lyžařským" nebo s plovákovým podvozkem.[1]
Vznik a vývoj
Dopravní letoun „Viking“ byl první samostatnou švédskou konstrukcí tohoto typu a současně prvním výrobkem nově zřízeného letadlového oddělení velké švédské továrny na stroje a železniční vagóny AB Svenska Järnvägsverkstäderna“ z Linköpingu (ASJ). Vlastní výrobce (letadlové oddělení ASJ) AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning (ASJA) byla od 4. září 1930 její dceřinou společností.[2] V roce 1931 začala vyvíjet vlastní projekty a poprvé představila svůj vlastní projekt na výstavě ILIS ve Stockholmu (květen 1931), což byl sportovně-turistický dopravní jednoplošník „Viking“ pro 3 osoby. Letoun v době výstavy ještě nebyl zalétán, byly k dispozici pouze jeho fotografie.[3] Této výstavy se zúčastnila i továrna Walter se svými motory a vystavovala zde šest typů svých vzduchem chlazených motorů Vega, Venus, Mars, Regulus, Castor a Atlas. Stánek firmy vzbudil zaslouženou pozornost a dělal čest čs. leteckému průmyslu. Expozici navštívil i sám švédský král Gustav V., prohlédl si ji se zájmem a vyjádřil se o ní velmi pochvalně.[4] Zde tedy můžeme najít počátek spolupráce továren Walter a ASJA.
Letoun s imatrikulací SE-95 poprvé vzlétl koncem května 1931. Původně namontovaný britský motor Cirrus Hermes IIB se ukázal jako příliš slabý a byl nahrazen silnějším československým motorem Walter Mars.[5]
Tento stroj, přestože létal relativně krátce, byl dobrou referencí pro motory Walter Mars a Gemma. V krátké době po této první instalaci motorů Walter ve Skandinávii se švédské vojenské letectvo rozhodlo zavést standardně československé motory Walter Castor IA 240/340 ks do vojenských školních a cvičných letounů ASJA Sk 10 (1932), dvojmístných dvojplošníků moderní konstrukce a výborných vlastností. Pro Waltrovy motory bylo rozhodnuto na základě nejpříznivějších výsledků zkoušek, provedených švédským ministerstvem letectví.[6]
V roce 1937 ASJA a Svenska Flygmotor AB spolu soupeřili o projekt průzkumného letadla pro švédské letectvo. Ačkoli v tendru zvítězila ASJA a získala objednávku, činnosti obou společností byly sloučeny (Saab převzal ASJA) a v dubnu 1937 byla založena nová společnost – Svenska Aeroplan Aktiebolaget, později známá jako SAAB.[7]
Popis letounu
Letadlo ASJA L1 Viking byl hornoplošník pro přepravu až 3 osob a byl představen na letecké výstavě ve Stockholmu. Letadlo bylo "vyzbrojeno" motorem Cirrus Hermes IIB 110 k (86 kW), podvozkem s pneumatickými tlumiči Wickers a brzdami kol, z ocele lisovanou a svařenou vrtulí Groydon a dvojitým řízením. Trup letadla byl svařen z ocelových trubek, dřevěná křídla byla sklopná směrem vzad na způsob francouzského sportovního letadla Potez 36.[8] Britský Flight letoun L1 Viking popsal, že má silnou podobnost s takovými britskými stroji, jako jsou Puss Moth a Desoutter.[3] Tento letoun, první výrobek ASJA, v době výstavy nebyl doposud zalétnut. Firma uváděla předpokládanou prázdnou hmotnost letadla 575 kg, užitečné zatížení 385 kg. Maximální rychlost 175 km a cestovní 150 km. Na vyrobeném letounu, který obdržel imatrikulaci SE-95 (SE-FYR), byl záhy vyměněn motor Cirrus Hermes IIB za vzduchem chlazený hvězdicový devítiválec Walter Mars 145/150 k[2] a za provozu byl i tento motor vyměněn nástupcem původního Walter Mars modernizovaným a silnějším devítiválcem Walter Gemma 150/165 k.[8]
Vzpěrový hornokřídlý jednoplošník byl jednoduchých tvarů, stabilní a snadno ovladatelný. Úplně uzavřená kabina byla opatřena velkými okny vpředu i po stranách, dvojími dveřmi, prostorem pro příruční zavazadla, příp. i dvojím řízením. Kabina byla vybavena jedním sedadlem vpředu pro pilota a lavicovým sedadlem pro dva cestující za sedadlem pilota. Pro universální použitelnost tohoto letounu bylo důležité, že podvozek mohl být nahrazen plováky nebo pro zimní provoz lyžemi. Letoun byl smíšené konstrukce — sklopná křídla ze dřeva, ostatní části povětšinou z ocelových trubek.
Trup čtyřhranného průřezu byl svařen z ocelových trubek a potažen plátnem. Vstup do kabiny byl možný dvěma velkými dvířky po stranách trupu. Prostory pro zavazadla byly dva, jeden malý, přístupný z vnitřku kabiny, a velký, přístupný dvířky na vnější straně trupu. Konstrukce ocasních ploch a kormidla byla svařena z ocelových trubek s plátěným potahem. Přenos řízení byl prováděn lany.
Motor byl upevněn na trubkovém loži a byl zakryt speciální kapotou dle návrhu továrny Walter. Výfuky všech válců byly svedeny pod trup. Prostor kabiny byl oddělen od motoru ohnivzdornou, protipožární přepážkou. Benzinová nádržka o obsahu 160 l byla umístěna ve střední části křídla.
Použití
První vyrobený stroj získal imatrikulaci SE-95 (imatrikulován 13.7.1931, později obdržel civilní registraci SE-FYR). Letoun zakoupil vydavatel novin Stockholms Tidningen jako zpravodajské letadlo.[9] Záhy byl přeměněn na vodní letoun, byl vyměněn motor a letoun ještě v roce 1931 byl vyslán na propagační let kolem Baltského moře (Finsko-Estonsko-Lotyšsko-Litva-Polsko-Německo-Dánsko-Norsko-Švédsko), řízen pilotem poručíkem Ake Söderbergem. Během letu, započatého i skončeného ve Stockholmu, byla postupné navštívena města Mariehamn, Abo, Reval (Tallinn), Riga, Memel (Klaipėda), Kowno, Danzig (Gdaňsk), Stettin (Štětín), Stralsund, Kopenhagen (Kodaň), Göteborg, Oslo a Karlstad.
Celý let byl proveden za 18 dnů přesně dle programu, přestože jednotlivé jeho etapy byly absolvovány za velmi nepříznivých povětrnostních podmínek. Letoun i motor byly vydány zvláště při častých dlouhých přeletech přes moře velmi těžkým zkouškám, při nichž prokázaly přesvědčivě své výborné vlastnosti. Velmi pochvalně se vyslovil pilot poručík Söderberg o bezvadném a spolehlivém chodu motoru Walter Mars, který absolvoval celou cestu bez nejmenšího defektu.[2]
Za provozu byl v Praze v květnu 1933[5] jeho motor nahrazen výkonnějším – Walter Gemma (150 k). Po roce a čtvrt první Viking havaroval, 9. srpna 1934, když nouzově přistál v ovesných polích v Drevvikenu na jihu Stockholmu, během letu ze Stockholmu do Linköpingu.[10] Z leteckého rejstříku byl vymazán 14. prosince 1934. Registrace SE-FYR byla znovu použita od 14. února.1935 pro ASJA Viking II.[11]
Druhá instalace L1 Viking byla postavena již s motorem Walter Mars (později zaměněn za Walter Gemma) a zaregistrována 5. září 1931 jako SE-ACX. Letadlo zakoupil Erik Witte ze Stockholmu. Létal s ním necelé tři roky, protože na 1.máje 1934 pilot Bjørn Næssna s letounem havaroval v přístavu Västerås v důsledku kolize s lodí.[11][12]
Uživatelé
Švédsko
- Stockholms Tidningen
- Erik Witte Stockholm
Specifikace
Údaje pro pozemní a vodní letoun s motorem Walter Mars dle[2][8]
Technické údaje
- Posádka: 1 pilot
- Kapacita: 2 cestující
- Rozpětí: 11,2 m
- Délka: 8,0 a 8,2 m
- Výška: 2,4 a 3,0 m
- Nosná plocha: 22,0 m2
- Plošné zatížení: 48,4 a 51,1 kg/m2
- Hmotnost prázdného letadla: 665 a 775 kg
- Vzletová hmotnost: 1 065 a 1 125 kg
- Pohonná jednotka:
- řadový vzduchem chlazený čtyřválcový motor Cirrus Hermes IIB o výkonu 110 k (86 kW)
- hvězdicový vzduchem chlazený devítiválcový motor Walter Mars o výkonu 145/150 k (106,6/110,3 kW)
- hvězdicový vzduchem chlazený devítiválcový motor Walter Gemma o výkonu 150/165 k (110,3/121,3 kW)
- Vrtule: pevná kovová vrtule
Výkony
- Maximální rychlost: 170 a 165 km/h, s motorem Gemma: 210 km/h
- Cestovní rychlost: 155 a 150 km/h, s motorem Gemma 185 km/h
- Přistávací rychlost: 70 a 75 km/h
- Praktický dostup: 4 200 a 3000 m
- Stoupavost: do 1000 m 6,5 min.
- Dolet: 620 a 600 km
Odkazy
Reference
- ↑ New swedish light plane. Flight. 4. září 1931, roč. XXIII. (1931), čís. 36. (1184.), s. 879. Dostupné online.
- ↑ a b c d SCHMID, J. ing. Švédský letoun „Viking“ s motorem Walter „Mars“. Letectví. Listopad 1931, roč. XI. (1931), čís. 11, s. 411–412. Dostupné online.
- ↑ a b I. L. I. S. - The Stockholm International Aero Show. Flight. 29. května 1931, roč. XXIII. (1931), čís. 1170, s. 472–475. Dostupné online.
- ↑ SLAVÍK, K. „ILIS“: letecká mezinárodní výstava ve Stockholmu 1931. Letectví. Červen 1931, roč. XI. (1931), čís. 6, s. 206–209. Dostupné online.
- ↑ a b JÖNSSON, Sven-Erik. SE-FYR, ASJA L1 Viking I [online]. SFF - Svenskt Flyghistoriskt Forum, 31.1.2012 [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
- ↑ -, n. Švédské vojenské letectvo. Důstojnické listy. 4.10.1934, roč. 14. (1934), čís. 40, s. 6. Dostupné online.
- ↑ Saab takes over competitor ASJA [online]. saabgroup.com: [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
- ↑ a b c Viking I [online]. Уголок неба (airwar.ru), 2016 [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
- ↑ RYSTEDT, Björn. Först på Råberga flygfält (Ponejprv na letišti v Råberga) [online]. Linköping: Linköpings Flygklubb, 30.3.2015 [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
- ↑ ASN Wikibase Occurrence # 94993 [online]. aviation-safety.net [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
- ↑ a b Civil Aircraft Register - Sweden [online]. airhistory.org.uk [cit. 2019-11-22]. Dostupné online.
- ↑ ASN Wikibase Occurrence # 94994 [online]. aviation-safety.net [cit. 2019-11-23]. Dostupné online.
Literatura
- TAYLOR, Michael J. H. (1989). Jane's Encyclopedia of Aviation. London: Studio Editions. s. 51. (anglicky)
- PILÁT, Zdeněk. Naše letecké motory. Letectví + kosmonautika. Roč. LX, čís. 5–10. ISSN 0024-1156.
- YÜLEK, Murat A. (2018). How Nations Succeed: Manufacturing, Trade, Industrial Policy, and Economic Development, Springer, s. 263–264, 284 s. ISBN 978-981-13-0568-9 (anglicky)
- ANDERSSON, Hans G. SAAB Aircraft Since 1937. Putnam Aeronautical Books; 2nd edition (September 1, 1997), 199 s., ISBN 978-0851778860 (anglicky)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu ASJA L1 Viking na Wikimedia Commons
- (rusky) Svenska Jarnvagsverkstaderna (ASJA) L.1 Viking na AviaDejaVu.ru
- (švédsky) Historie letectví ve Švédsku (KRONOLOGI ÖVER FLYGET I SVERIGE) 1930–1939 na flyghistoria.org (Swedish Aviation History Association)
- (anglicky) History – Time line Archivováno 5. 5. 2019 na Wayback Machine na saab.com
Média použitá na této stránce
Walter Gemma (1933)
ASJA L1 Viking a Walter Mars
Hydroplán ASJA L1 Viking s motorem Walter Mars (1931)
Walter Mars (1929) 1
Walter Gemma a ASJA L1 Viking (SE-ACX, 1933)
Autor: Stockholm Transport Museum Commons, Licence: No restrictions
An ASJA L1 Viking I at Jönköping, Sweden
Photograph by: unknown
Date: 1932
Photo Nr: 2076-83E
Walter Mars a ASJA L1 Viking (1931)