Adolf z Auerspergu
Adolf Karel Daniel, kníže z Auerspergu | |
---|---|
![]() | |
Prezident nejvyššího účetního dvora Předlitavska | |
Ve funkci: 1879 – 1885 | |
Panovník | František Josef I. |
7. ministr vnitra Předlitavska | |
Ve funkci: 4. července 1878 – 15. února 1879 | |
Panovník | František Josef I. |
Předseda vlády | Adolf z Auerspergu (zároveň) |
Předchůdce | Josef Lasser |
Nástupce | Eduard Taaffe |
9. předseda vlády Předlitavska | |
Ve funkci: 26. listopadu 1871 – 15. února 1879 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Ludwig von Holzgethan |
Nástupce | Karl von Stremayr |
Zemský prezident (místodržící) Salcburska | |
Ve funkci: 1870 – 1871 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Arnošt Gourcy-Droitaumont |
Nástupce | Zikmund z Thun-Hohensteinu |
Nejvyšší zemský maršálek Českého království | |
Ve funkci: 1867 – 1870 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Edmund Hartig |
Nástupce | Albert Nostitz-Rieneck |
Narození | 21. července 1821 Vlašim ![]() |
Úmrtí | 5. ledna 1885 (ve věku 63 let) zámek Goldegg ![]() |
Místo pohřbení | pohřební kaple Auerspergů ve Vlašimi |
Choť | I. (1845) Johana Aloisie Mladotová ze Solopisk (1820–1849) II. (1857) Johana Festetics de Tolna (1830–1884) |
Rodiče | Karel Vilém II. z Auerspergu (1781–1827) Frederika Luisa Henrieta z Lenthe (1791–1860) |
Děti | 1. Karel Maria Alexander (1859–1927) 2. Johana, provdaná z Rohanu (1860–1922) 3. Arnoštka (1862–1935) 4. Aglaë, provdaná Kinská (1868–1919) 5. František (1869–1918) |
Příbuzní | bratr: Karel Vilém z Auerspergu (1814–1890) vnuk: Adolf z Auerspergu (1886–1923) vnuk: Karel z Auerspergu (1895–1980) vnučka: Johana z Auerspergu, provdaná z Meranu (1890–1967) |
Sídlo | Praha III (od 1868) a Praha III |
Profese | politik a státní úředník |
Ocenění | rytíř Řádu zlatého rouna (1878) Nejvyšší řád Kristův rytíř Řádu sv. Řehoře Velikého |
Commons | Adolf von Auersperg (1821-1885) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Adolf Vilém Karel Daniel princ z Auerspergu (německy Adolf Wilhelm Carl Daniel Prinz von Auersperg, 21. července 1821, Vlašim[1] – 5. ledna 1885, zámek Goldegg) byl česko-rakouský šlechtic, v letech 1871–1879 byl ministerským předsedou Předlitavska, liberálně a protiklerikálně orientovaným.[2] Jeho starší bratr kníže Karel Vilém (1814–1890) byl rakouským ministerským předsedou v letech 1867–1868.[3]
Život
Kariéra
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Goldegg_Schloss.jpg/220px-Goldegg_Schloss.jpg)
Pocházel z knížecího rodu Auerspergů, narodil se na zámku Vlašim jako třetí syn knížete Karla Viléma II. z Auerspergu. Studoval práva, ale v roce 1841 vstoupil v hodnosti podporučíka do rakouské armády, v níž sloužil do roku 1859 (aktivní službu opustil v hodnosti majora). Poté byl zvolen do Českého zemského sněmu jako člen Konstituční strany velkopanské (1860). Roku 1867 byl jmenován Nejvyšším zemským maršálkem (Oberstlandmarschall) Čech a v roce 1870 byl jmenován zemským místodržícím Salcburska. Coby administrativní centralista nahradil roku 1871 Adolf z Auerspergu Karla von Hohenwarta ve funkci ministerského předsedy pro předlitavskou polovinu císařství, poté, co se Hohenwartovy plány na větší slovanskou autonomii nepodařilo naplnit. Roku 1873 schválilo Auerspergovo ministerstvo zákon o volební reformě a přistoupilo k programu protiklerikální legislativy.
S dílčími úspěchy, ovšem definitivně znamenaly obrat původní vládní politiky o smír s Čechy. Politické skandály a vnitrostranické rozepře ohledně rakouské okupace Bosny a Hercegoviny jej v roce 1879 nakonec přiměly k abdikaci. Auerspergova rezignace znamenala konec německého liberalismu v rakouské politice po zbytek trvání císařství.
Od roku 1868 měl hodnost c. k. tajného rady a v roce 1869 byl jmenován doživotním členem rakouské Panské sněmovny. Za zásluhy obdržel velkokříž Leopoldova řádu a v roce 1878 se stal rytířem Řádu zlatého rouna.[4]
Rodina
Adolf z Auerspergu byl dvakrát ženatý. Poprvé se oženil v roce 1845 v Praze s baronkou Aloisií Mladotovou ze Solopisk (1820–1849), dámou Řádu hvězdového kříže, která pocházela ze staré české šlechty. První manželství zůstalo bezdětné, podruhé se Adolf oženil v roce 1857 ve Vlašimi s uherskou šlechtičnou hraběnkou Johannou Festeticsovou z Tolny (1830–1884), která se později stala c. k. palácovou dámou a také dámou Řádu hvězdového kříže. Její mladší sestra Ernestina se již předtím stala manželkou Adolfova staršího bratra knížete Karla Viléma z Auerspergu. Z druhého Adolfova manželství se narodilo pět dětí.[5]
- 1. Karel 9. kníže z Auerspergu (26. února 1859 – 19. října 1927), c. k. tajný rada, plukovník, dědičný člen panské sněmovny, rytíř Řádu zlatého rouna, majitel velkostatku Vlašim, manž. 1885 Eleonora Breunner-Enkevoirth (28. července 1864 – 20. ledna 1920)
- 2. Johanna (17. září 1860 – 17. února 1922), c. k. palácová dáma, dáma Řádu hvězdového kříže, nositelka Alžbětina řádu, manž. 1885 Alain Benjamin kníže Rohan (8. ledna 1853 – 24. února 1914), c. k. tajný rada, komoří, dědičný člen panské sněmovny, poslanec českého zemského sněmu, rytíř Řádu zlatého rouna, majitel velkostatku Sychrov
- 3. Ernestina (1862–1935), nosistelka Alžbětina řádu, čestná dáma Ústavu šlechtičen v Brně
- 4. Aglaja (28. března 1868 – 10. května 1919), c. k. palácová dáma, dáma Řádu hvězdového kříže, manž. 1892 Ferdinand Vincenc hrabě Kinský z Vchynic a Tetova (8. září 1866 – 3. února 1916), c. k. tajný rada, komoří, podplukovník, nejvyšší štolba císařského dvora, rytíř Řádu zlatého rouna, majitel velkostatků Horažďovice a Moravský Krumlov
- 5. František Maria (11. prosince 1869 – 19. ledna 1918), MUDr., c. k. poručík, manž. 1899 Florence Ellsworth Hazard (25. prosince 1882 – 10. prosince 1960), rozvedli se v roce 1915
Díky sňatkům svých starších sester byl Adolf spřízněn s několika dalšími významnými osobnostmi, jeho švagry byli c. k. generál jezdectva hrabě Heřman Nostic-Rieneck (1812–1895) nebo český a říšský poslanec Kristián Koc z Dobrše (1806–1883).
Adolfovým majetkem byl zámek Goldegg v Dolním Rakousku, kde také zemřel. Pohřben byl v rodové hrobce Auerspergů ve Vlašimi.
Vyznamenání
1052. rytíř Řádu zlatého rouna[6] (rakouského, 1878)
komtur Královského uherského řádu svatého Štěpána
rytíř velkokříže Císařského rakouského řádu Leopoldova
rytíř Řádu svatých Mořice a Lazara
komtur Řádu svatého Ferdinanda a za zásluhy
rytíř Nejvyššího řádu Kristova (Vatikán)
rytíř Řádu svatého Řehoře Velikého (Vatikán)
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Ottův slovník naučný, díl II.; Praha, 1889 (reprint 1996); s. 1023–1024 (heslo Karel Vilém Auersperg) ISBN 80-7185-057-8
- ↑ Československé dějiny v datech; Praha, 1987; s. 586
- ↑ LOBKOWICZ, František: Zlaté rouno v zemích českých (zvláštní otisk ze zpravodaje Heraldika a genealogie), Praha, 1991; s. 269
- ↑ POUZAR, Vladimír: Almanach českých šlechtických rodů 2011; Praha, 2010; s. 50–57 ISBN 978-80-85955-39-2
- ↑ Knights of the Golden Fleece. www.antiquesatoz.com [online]. [cit. 2019-10-06]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Adolf Karel z Auerspergu na Wikimedia Commons
- Adolf Prince von Auersperg (Adolf kníže z Auerspergu) na www.britannica.com
- Rodokmen (Miroslav Marek)
- Princ Adolf z Auerspergu na webu rakouského parlamentu dostupné online
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Планка Высшего ордена Христа (Ватикан)
Middle Coats of arms of Austrian Countries, designed in 1915, official draft Hugo Gerhard Ströhl. — Background transparency
Autor: FranzJosephI, Licence: CC BY-SA 3.0
Ribbon bar of the Knights Commander of the Order of Saint Stephen of Hungary
Ribbon bar of the medal of Chevalier of the Order of Saints Maurice and Lazarus (Italy)
Autor: http://www.phalerae.org/Accueil.htm, Licence: CC BY 3.0
Планка ордена Золотого руна
Umělecké ztvárnění znaku Českého království v dobách Rakouska-Uherska, jehož autorem je rakouský heraldik Hugo Gerhard Ströhl, netypicky dozdobené zlatým věncem.
Autor: Louis14, Licence: CC BY-SA 3.0
Nastro da commendatore dell'Ordine di San Ferdinando e del Merito (Regno delle Due Sicilie)
Autor: FranzJosephI, Licence: CC BY-SA 3.0
Nastrino da Cavaliere di Gran Croce dell'Ordine Imperiale di Leopoldo
The Countess Clam-Gallas (left, wearing an ermine scarf) arriving at the Votivkirche in Vienna for the wedding of one of her seven daughters, (right couple) Countess Gabrielle von Clam und Gallas to Adolf, Prince von Auersperg. The wedding took place on April 28, 1914, shortly before the outbreak of World War I.
Ribbon Order of St. Gregory the Great (Vatican)