Adolf Loos starší
Adolf Loos starší | |
---|---|
Narození | 17. srpna 1829 Jihlava ![]() |
Úmrtí | 31. března 1879 (ve věku 49 let) Brno ![]() |
Místo pohřbení | Ústřední hřbitov v Brně |
Národnost | německá |
Alma mater | Akademie výtvarných umění ve Vídni |
Povolání | sochař, kameník a restaurátor |
Choť | Marie Loos, roz. Hertl |
Děti | Adolf Loos |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Adolf Loos starší (17. srpna 1829 Jihlava[1] – 31. března 1879 Brno[2][3]) byl moravský kameník, sochař a podnikatel německého původu, zakladatel kamenického závodu Adolf Loos v Brně, zabývajícího se především realizacemi náhrobků, pomníků a dekorací budov. Byl otcem modernistického architekta a designéra Adolfa Loose mladšího.
Život
Mládí
Narodil se v Jihlavě, v domě č.p. 437, do rodiny učitele, měl šest sourozenců. Adolf absolvoval základní a střední vzdělání, okolo roku 1850 začal studovat na Akademii výtvarných umění ve Vídni malířství, následně zde však přešel do sochařského ateliéru, který absolvoval.
Firma Adolf Loos
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Almanach_des_st%C3%A4dtischen_Theaters_in_Br%C3%BCnn%2C_1878_-_reklama_firmy_Adolf_Loos.jpg/220px-Almanach_des_st%C3%A4dtischen_Theaters_in_Br%C3%BCnn%2C_1878_-_reklama_firmy_Adolf_Loos.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Moravan%2C_1879_-_reklama_firmy_Loos_a_Tomola.jpg/220px-Moravan%2C_1879_-_reklama_firmy_Loos_a_Tomola.jpg)
Okolo roku 1860 založil Loos v Brně vlastní kamenickou firmu na Hřbitovní ulici č. 22, v Brně založil rodinu a v domě bydlel. Ulice byla hlavní příjezdovou cestou na starý městský hřbitov, kde následně Loos realizoval celou řadu náhrobků a pomníků. V Brně následně získal řadu prestižních zakázek na figurální či ornamentální výzdobu řady významných budov či bust významných osobností městského života. Ve své době se jednalo o jeden z největších kamenických závodů v Brně i na celé Moravě. Loosovo kamenictví provádělo realizace náhrobků umístěných též na starém městském hřbitově v Jihlavě, později přesunuté na místní Ústřední hřbitov. Ve firmě pracoval např. sochař Johann Eduard Tomola. Loosovým studentem byl též sochař Franz Dressler.
Roku 1865 koupil Loos lom na mramor v Nedvědici severně od Brna,[4] především aby svůj závod materiálově zajistil.
Úmrtí
Adolf Loos starší zemřel náhle 31. března 1879 v Brně na infarkt ve věku 49 let. Tělo bylo uloženo v rodinné hrobce na starém městském hřbitově v Brně. Hrobku vystavěla firma Adolf Loos. Starý hřbitov byl roku 1903 zrušen a Loosův hrob byl přesunut do nové hrobky na Ústředním hřbitově v Brně.
V řízení firmy nadále pokračovala vdova Marie Loosová, následně pak Loosův vnuk Walter Pirschl.
Rodinný život
2. února 1870 se v Břeclavi Loos oženil[5] s Marií (1833–1921), rozenou Hertl, dcerou magistrátního rady v Jihlavě Franze Hertla. Počali spolu 3 děti: Adolfa, Hermine a Marii, provdanou Pirschl. Dědicem rodinného závodu se stal vnuk Walter Pirschl, naopak nejstarší syn Adolf byl pro rodinné neshody z firmy vyřazen a nadále se s rodinou příliš nestýkal. Jeho švagrem byl právní a pozdější zemský soudce a rytíř řádu Františka Josefa JUDr. Karel Hertl (1834–1910).
Na místě někdejšího Loosova domu v pozdější Kounicově ulici byl v letech 1961 až 1964 postaven hotel Continental.
Vybrané realizace firmy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Brno%2C_Besedn%C3%AD_d%C5%AFm.jpg/220px-Brno%2C_Besedn%C3%AD_d%C5%AFm.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Rektor%C3%A1t_%28Fotoarchiv_RMU%29.jpg/220px-Rektor%C3%A1t_%28Fotoarchiv_RMU%29.jpg)
- Figurální výzdoba Léčebny pro duševně choré a nemocné, Brno-Černovice, 1861–1863
- Figurální výzdoba Kounicova paláce, Brno, 1871–1873
- Figurální výzdoba Besedního domu (pozdější sídlo brněnské Filharmonie), Brno, 1873
- Figurální výzdoba Zemské sněmovny, Brno, 1875
- Hrobka šlechtické podnikatelské rodiny Schoeller, Starý městský hřbitov v Brně (přesunuto na Ústřední hřbitov)
- Figurální výzdoba Německého gymnázia, Brno (spolupráce s Josefem Břenkem, pozdější sídlo JAMU)
Odkazy
Reference
- ↑ Matrika 6412, sn. 125 [online]. MZA [cit. 2023-02-20]. Dostupné online.
- ↑ Encyklopedie dějin města Brna. encyklopedie.brna.cz [online]. 2004 [cit. 2020-11-05]. Dostupné online.
- ↑ Matrika 17052, sn. 136 [online]. MZA [cit. 2023-02-20]. Dostupné online.
- ↑ Vila matky slavného architekta Adolfa Loose má romantického ducha. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2020-11-05]. Dostupné online.
- ↑ Matrika 2440, sn. 104 [online]. MZA [cit. 2024-01-04]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Adolf Loos na Wikimedia Commons
- Adolf Loos v Encyklopedii dějin města Brna
- Pořad na ČRo
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Reklama firmy Loos a Tomola (dříve Adolf Loos)
Autor: Aleš Ležatka pro MU, Licence: CC BY-SA 3.0
Kounicův palác v Brně. Postaven v letech 1871-1872 Josefem Arnoldem
Reklama firmy Adolf Loos