Alžběta Pomořanská
Alžběta Pomořanská | |
---|---|
Česká královna a římskoněmecká císařovna | |
![]() Busta Alžběty Pomořanské v triforiu svatovítské katedrály | |
Korunovace | 18. června 1363, Praha (českou královnou) 1. listopadu 1368, Řím (římskou císařovnou) |
Narození | 13. listopadu 1347 České království |
Úmrtí | 14. února 1393 (ve věku 45 let) Hradec Králové ![]() |
Pohřbena | Katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha |
Předchůdce | Anna Svídnická |
Nástupce | Johana Bavorská |
Manžel | Karel IV. |
Manželkou panovníka | 1363–1378 |
Potomci | Anna Lucemburská Zikmund Lucemburský Jan Zhořelecký |
Dynastie | Greifenové |
Otec | Bogislav V. Pomořanský |
Matka | Alžběta Polská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alžběta Pomořanská (též Eliška Pomořanská, německy Elisabeth von Pommern, 1346 nebo 1347 – 14. února 1393, Hradec Králové) byla dcerou pomořanského vévody Bogislava V. a Alžběty, dcery polského krále Kazimíra III. Velikého. Byla čtvrtou a poslední manželkou českého krále a římského císaře Karla IV. Lucemburského. Byla česká královna a římská císařovna.
Život
Svatba
S Alžbětou se Karel IV. oženil necelý rok po smrti své třetí manželky Anny Svídnické mimo jiné z diplomatických důvodů. Měl v úmyslu rozbít protilucemburskou opozici vedenou rakouským vévodou Rudolfem IV. Habsburským, k níž patřil uherský král Ludvík I., polský král Kazimír, dánský král Valdemar a vévoda Bogislav Pomořanský.
Karel si už takříkajíc zvykl, že své sňatky vždy uzavíral z politických důvodů. Sňatkem s Alžbětou se vlastně bez boje zbavil opozice. Honosná svatba se konala 21. května 1363 v Krakově. Alžbětě bylo v době sňatku 16 a Karlovi 47 let.[1]
Korunovace
Necelý měsíc po svatbě 18. června 1363 byla Alžběta v Praze slavnostně korunována českou královnou z rukou arcibiskupa Arnošta z Pardubic. Stalo se tak ovšem až tři dny poté, co byl českým králem korunován dvouletý syn Karla a Anny Svídnické – Václav IV. Karel tak zajistil právní nezpochybnitelnost Václavova nástupnictví a vyloučil tak případné nároky na trůn ze strany potomků nové královny. 1. listopadu 1368 byla královna Alžběta v Římě z rukou papeže Urbana V. korunována na římskou císařovnu.[2]
Manželství
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/EliskaPomoranska.jpg/220px-EliskaPomoranska.jpg)
Čtvrtá manželka Karla IV. se od svých předchůdkyň odlišovala v mnoha směrech. Byla popisována jako urostlá žena silné postavy a kypící zdravím, po svém otci Bogislavovi byla rázná, sebevědomá a cílevědomá. V Kronice pražského kostela popisuje Beneš Krabice z Weitmile sílu císařovny takto:[3]
„ | Tato paní císařovna měla v rukou takovou sílu, že si někdy v té době v přítomnosti mnoha knížat, pánů a šlechticů dala přinést novou podkovu, ukovanou pro velkého valacha, a tuto podkovu ta paní vlastníma rukama zlomila. Tuto podkovu nemohli jiní okolo stojící nejsilnější muži s vynaložením všech svých sil ani ohnout. | “ |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/cf/Elizabeth_of_Pomerania.jpg)
Alžběta byla nejplodnější z Karlových manželek a během manželství mu porodila šest dětí, z toho čtyři syny. To bylo víc než jeho tři předchozí manželky dohromady. V roce 1366 se narodila dcera Anna, pozdější anglická královna, 14. února 1368 se v Norimberku narodil císařův třetí syn Zikmund. Na Pražském hradě se Alžbětě v červnu 1370 narodil druhý syn Jan, pojmenovaný po Janu Lucemburském. Tamtéž se 13. března 1372 narodil další syn Karel. V roce 1373 Alžběta porodila dceru Markétu, později provdanou za norimberského purkrabího Jana III. z Hohenzollernu. V srpnu 1377 se narodil poslední syn Jindřich, rok před smrtí Karla IV.
Ani tato plodnost a množství synů však nezajistily dlouhé pokračování rodu v mužské linii – synové Zikmund a Jan měli každý jen po jedné dceři, a Karel a Jindřich zemřeli ještě jako děti. Skrze Zikmundovu dceru Alžbětu a její dcery se však lucemburská krev mezi českými králi zachovala a dostala se i do většiny evropských dynastií.
Karel a Alžběta měli harmonické manželství, ostatně nejsou žádné zprávy o tom, že by některé z Karlových manželství bylo problémové. V roce 1371 Karel vážně onemocněl a Alžběta vykonala pěší pouť z Karlštejna ke katedrále sv. Víta v Praze, aby se modlila za jeho zdraví a na podporu své žádosti přinesla četné dary. Její vřelý vztah ke Karlovi se stal vděčným námětem uměleckých děl, jako např. Noc na Karlštejně.
Vdova
Šťastné manželství Alžběty s Karlem trvalo 15 let do smrti Karla v roce 1378. Alžběta pak byla dalších 15 let vdovou. V jejich manželství byl jediný problém, a to rivalita mezi nevlastními bratry Václavem a Zikmundem. Alžběta těžce snášela, že Karel oproti jejím dětem preferuje svého syna Václava z předchozího manželství. Dokonce i po Karlově smrti v roce 1378 měla zato, že její synové Zikmund a Jan Zhořelecký zůstávají v pozadí. Svého nejstaršího syna Zikmunda všestranně podporovala ve snahách o získání uherské koruny. Na běh příštích věcí v Českém království ale již velký vliv neměla.
Alžběta Pomořanská zemřela 14. února 1393 v ústraní na svém sídle ve věnném městě českých královen Hradci Králové. Byla pochována v královské hrobce v katedrále svatého Víta v společné hrobce s dalšími manželkami císaře Karla IV.
Potomci
- Anna Lucemburská (1366–1394) ⚭ 1382 Richard II. Plantagenet
- Zikmund Lucemburský (1368–1437)
- ⚭ 1385 Marie Uherská
- ⚭ 1408 Barbora Celjská
- Jan Zhořelecký (1370–1396) ⚭ 1388 Kateřina Meklenburská
- Karel (13.3.1372–14.7.1373)
- Markéta Lucemburská (1373–1410) ⚭ Jan III. z Hohenzollernu
- Jindřich (1377 – před 29.11. 1378)
Vývod z předků
Odkazy
Reference
- ↑ LIŠKA, Vladimír. Ženy českých vládců. Praha: Nakladatelství XZY, 2015. 225 s. ISBN 978-80-7505-156-1.
- ↑ FIDLER, Jiří. České královny. Praha: Fragment, 2011. 63 s. ISBN 978-80-253-1272-8.
- ↑ ČECHURA, Jaroslav. Královská trilogie - Ženy a milenky českých králů. Praha: Ottovo nakladatelství, 2016. 585 s. ISBN 978-80-7451-505-7.
Literatura
- KAVKA, František. Čtyři ženy Karla IV. Královské sňatky. Praha ; Litomyšl: Paseka, 2002. 189 s. ISBN 80-7185-493-X.
- Osobnosti - Česko : Ottův slovník. Praha: Ottovo nakladatelství, 2008. 823 s. ISBN 978-80-7360-796-8. S. 14.
- SPĚVÁČEK, Jiří. Karel IV. Život a dílo (1316–1378). Praha: Nakladatelství Svoboda, 1980. 721 s.
- SPĚVÁČEK, Jiří. Václav IV. 1361-1419. K předpokladům husitské revoluce. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1986. 773 s.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 1. sešit : A. Praha: Libri, 2004. 155 s. ISBN 80-7277-215-5. S. 70–71.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alžběta Pomořanská na Wikimedia Commons
Předchůdce: Anna Svídnická | ![]() | Císařovna Svaté říše římské 1363–1378 | ![]() | Nástupce: Barbora Celjská |
Předchůdce: Anna Svídnická | ![]() | Česká královna 1363–1378 | ![]() | Nástupce: Johana Bavorská |
Předchůdce: Anna Svídnická | ![]() | Německá královna 1363–1378 | ![]() | Nástupce: Johana Bavorská |
Média použitá na této stránce
Autor: Packare, Licence: CC0
Bust of the Empress Elizabeth of Pomerania in Prague Cathedral from the 1370s.
Autor: Heralder & Tom Lemmens, Licence: CC BY-SA 3.0
Shield and Coat of Arms of the Holy Roman Emperor, drawn in the style the late medieval period.
Also used as shield of arms (generic) by the King of the Romans
Godło Czech
Autor: Greiffenakt, Licence: CC BY-SA 4.0
Generic Shield of Arms of the Holy Roman Emperor (after 1433)
- This is a scan of the historical document: