Alfréd Dytrt
Ing. Alfréd Dytrt | |
---|---|
![]() | |
Zastupitel obce Řehlovice (v letech 1990–1994 také radní obce a od roku 1998 pak místostarosta obce) | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 24. listopadu 1990 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | OF (1990–1991) US (1998–2000) |
Nestraník | |
v zastupitelstvu | nezávislý (1991–1998) nezávislý (od 2000) |
do kraje | za TOP 09 (2016) |
do Senátu | za TOP 09 (2022) |
Narození | 13. května 1956 (68 let) Ústí nad Labem ![]() |
Choť | ženatý |
Děti | čtyři děti |
Sídlo | Řehlovice |
Alma mater | ČVUT v Praze |
Profese | bývalý ředitel školy a politik |
Webová stránka | alfreddosenatu.cz |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alfréd Dytrt (* 13. května 1956 Ústí nad Labem) je komunální politik a bývalý ředitel školy, od roku 1990 zastupitel a od roku 1998 místostarosta obce Řehlovice na Ústecku.
Život
Narodil se v Ústí nad Labem, kde i absolvoval gymnázium, ale celý život žije v Řehlovicích.
Po vystudování stavební fakulty ČVUT v Praze začal v roce 1986 učit na Gymnáziu Jateční v Ústí nad Labem. Od roku 1990 do roku 2022 byl ředitelem této školy.[1] Jako ředitel se zasadil o dostavbu a renovaci budov a o celkovou prosperitu školy, nyní je Gymnázium Jateční mezi nejlepšími gymnázii v kraji. Pod jeho vedením se Gymnázium Jateční dvakrát umístilo první v soutěži o nejlepší školu Ústeckého kraje.[2][3]
Jako ředitel gymnázia byl aktivní i v Asociaci ředitelů gymnázií, kterou roku 1993 spoluzakládal a které 6 let (v době 2000 – 2001 a 2006 – 2009) předsedal.[1] Nyní je jejím místopředsedou a členem republikové rady za Ústecký kraj.[4] Jako místopředseda Asociace ředitelů gymnázií a bývalý ředitel gymnázia se zasazuje o zachování modelu víceletých gymnázií.[5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/Ing._Alfr%C3%A9d_Dytrt_na_konferenci_A%C5%98G_2019.png/260px-Ing._Alfr%C3%A9d_Dytrt_na_konferenci_A%C5%98G_2019.png)
Ve volném čase se věnuje cyklistice a fotografování.
Je ženatý a má 4 děti.
Politické působení
Během revoluce byl jedním z hlavních organizátorů a koordinátorů Občanského fóra v Ústí nad Labem[1][6] a Severočeském kraji (dnešní Ústecký, Liberecký a Karlovarský) a posléze i krajským odborníkem pro oblast školství pro Severočeský kraj.
Poprvé kandidoval v komunálních volbách v roce 1990 na kandidátce Občanského fóra, následně byl zvolen radním obce Řehlovice.[7][8] V následujících obecních volbách kandidoval jako nestraník ze třetího místa, v důsledku kroužkování byl nakonec zvolen z místa prvního.[9] Od roku 1998 je Alfréd Dytrt místostarostou obce Řehlovice. Od roku 2002 až do voleb v roce 2018 vždy vedl místní sdružení nezávislých kandidátů[10][11][12] a roku 2014[13] a 2018[14] jím vedené uskupení volby vyhrálo.
V krajských volbách 2016 kandidoval jako nestraník za TOP 09 z 4. místa jako odborník pro oblast školství[15], ale nebyl zvolen.[16]
Ve volbách do Senátu PČR v roce 2022 kandidoval jako nestraník za TOP 09 a KDU-ČSL v obvodu č. 31 – Ústí nad Labem.[17][18] Se ziskem 12,19 % hlasů se umístil na 4. místě a do druhého kola voleb nepostoupil.
Reference
- ↑ a b c HÁLOVÁ, Miloslava. Studenti byli iniciativní a zorientovaní, říká ředitel ústeckého gymnázia. iDNES.cz [online]. 2019-11-15 [cit. 2021-11-10]. Dostupné online. Dostupné také na: [1].
- ↑ ROUČ, Karel. Dobrá škola 2016: Nejlepší střední školy v kraji jsou z Ústí nad Labem. Ústecký deník. 2016-10-18. Dostupné online [cit. 2021-11-10].
- ↑ Dobrou školou kraje je Gymnázium v Ústí nad Labem - e-region.cz. www.e-region.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Rada AŘG | Asociace ředitelů gymnázií České republiky. www.arg.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Alfréd Dytrt: Mají zůstat víceletá gymnázia součástí českého školství? Ano, neomezujme motivované děti [online]. [cit. 2021-11-15]. Dostupné online.
- ↑ "Studentská duše gymnazistů se nezměnila, mladí lidé jsou odrazem své doby,“ řekl ředitel „Jatečky“ Alfred Dytrt. Naše Ústecko [online]. 2021-09-27 [cit. 2021-11-15]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-11-15.
- ↑ Výsledky hlasování. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Řehlovická kronika. www.rehlovice.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Jmenné seznamy. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Hlasy pro kandidáty. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Hlasy pro kandidáty | volby.cz. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Hlasy pro kandidáty | volby.cz. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky voleb | volby.cz. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky voleb | volby.cz. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ TOP 09. TOP 09: Chceme obnovit Ústecký kraj. TOP 09 [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Jmenné seznamy | volby.cz. www.volby.cz [online]. [cit. 2021-11-10]. Dostupné online.
- ↑ Senátní volby 2022, Volby do Senátu Parlamentu ČR 23. a 24. září 2022, druhé kolo 30. září a 1. října 2022 [online]. TOP 09 [cit. 2022-06-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2022-06-14.
- ↑ TOP 09 schválila první pětici kandidátů do Senátu, kandidovat budou Pirk, Czernin nebo Růžička. www.top09.cz [online]. [cit. 2022-05-04]. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Ing. Alfréd Dytrt, Licence: CC BY-SA 4.0
Ing. Alfréd Dytrt na konferenci AŘG 2019