Bílkova vila
Bílkova vila | |
---|---|
![]() Bílkova vila (2012) | |
Účel stavby | |
Rezidence sochaře a architekta Františka Bílka, dnes sídlo Galerie hlavního města Prahy | |
Základní informace | |
Sloh | Rané secese |
Architekti | František Bílek |
Výstavba | 1911 |
Přestavba | 2008-2010 |
Stavebník | stavitel František Bílek |
Současný majitel | Český stát |
Pojmenováno po | František Bílek |
Poloha | |
Adresa | Mickiewiczova 233/1, 160 00 Praha 6, Hradčany, ![]() |
Ulice | Mickiewiczova |
Souřadnice | 50°5′42″ s. š., 14°24′29,88″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 40396/1-1422 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bílkova vila je dvoupodlažní secesní budova čp. 233/IV v Mickiewiczově ulici 1, (u křižovatky Chotkova – Badeniho) v Praze 6 na Hradčanech, situovaná v zahradě, z jižní strany ohraničené ulicí U Písecké brány. Stavba je společně s okolní zahradou a pomníkem Komenský se loučí s vlastí zapsána na seznamu kulturních památek České republiky.[1] Vila je ve správě Galerie hlavního města Prahy, která v ní zřídila stálou expozici otevřenou pro veřejnost.[2] Je zapsána v katalogu moderní architektury mezinárodní organizace Iconic Houses, která sdružuje mimořádná díla světových architektů, architektonicky významné domy, domy umělců a ateliéry z 20. století přístupné veřejnosti jako domovní muzea.[3][4]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/B%C3%ADlkova_vila_ateli%C3%A9r_1927.jpg/220px-B%C3%ADlkova_vila_ateli%C3%A9r_1927.jpg)
Při bourání Mariánských hradeb byla vypsána soutěž na architektonické řešení uvolněného prostoru, které se zúčastnil také grafik, sochař a architekt František Bílek. V přednášce Stavba budoucího chrámu v nás, která vyšla jako samostatná brožura[5], Bílek vysvětlil svou vizi budoucí stavby: načrtl své uchopení světa jako chrámu stvořeného Bohem - pro lidi. Umění v tomto chrámu je však podle Bílka určeno jen pro ty, kteří jsou "zasvěceni", to jest citliví a přístupní poznání vyšších – duchovních hodnot.
Díky své popularitě sochaře získal přízeň magistrátu a tím i nejlepší nárožní pozemek. Na něm dal podle vlastního návrhu pro sebe a svou manželku dal v roce 1911 postavit vilu jako rezidenci s ateliérem. Stavba znázorňuje umělcovu secesní představu harmonie organických tvarů. Na sečené obilné pole se stopou kosy má upomínat do oblouku otočený konvexní půdorys monumentální stavby z režného zdiva, sevřené mezi plastickými sloupy upomínajícími na snopy obilí nebo lotosové květy. Řešení vstupu je příbuzné předsíni starověkého chrámu v egyptském Luxoru. Oproti tomu jednoduché geometrické řešení dveří a velkých oken je v souladu s pozdní fází geometrické secese a nastupující moderny. Byl jedním z prvních domů s plochou střechou v Praze. Interiéry vily včetně nábytku jsou rovněž Bílkovým dílem. Bílkova manželka Berta, rozená Nečasová, darovala po manželově smrti vilu i s ateliérem a souborem soch městu Praha. Prostorný umělcův ateliér je dnes součástí expozice Galerie hlavního města Prahy, která v objektu sídlí od roku 1963.
Vila byla v letech 2008 až 2010 zrekonstruována, veškeré kanceláře přesunuty do sousední vily č. 3, terén zahrady byl rovněž upraven, prostříhán živý plot, pokáceny břízy a další dřeviny, přerostlé smrky zkráceny na poloviční výšku. 24. září 2010 jako galerie opět otevřena pro veřejnost.[6]
"Bílkova vila představuje komplexní stylový celek, koncipovaný velkou tvůrčí osobností. Patří proto k nejvýznamnějším muzeím, jež charakterizují Prahu z období secese. Ve srovnání s honosnými secesními fasádami v Pařížské třídě a s některými vilami v Bubenči však jde o dílo naprosto konsistentní, jež nezapírá svůj český původ, i když se hlásí k myšlenkám světovým'.
V červnu 2022 byla k výročí 150. narozenin Františka Bílka otevřena ve vile nová stálá expozice, v níž jsou kromě původního vybavení interiéru prezentována díla z jeho vrcholného tvůrčího období. V prostorách bývalého ateliéru jsou vystaveny monumentální sochy a figurální kompozice včetně návrhu pražského Husova pomníku. Další sochařská díla, grafická a keramická tvorba jsou rozmístěna po celém interiéru vily. Do největší místnosti v prvním patře byl instalován rozměrný model Žižkova pomníku (1912–1925).[2]
Architektura
Architektura této stavby byla přesně promyšlena a měla podle jejího tvůrce symbolizovat „…život jako pole plné zralých klasů, skýtající výživu bratří na každý den“. Tato myšlenka se projevila v realizaci vysokými sloupy (z nichž některé jsou jen ve zlomku) ve tvaru snopů obilných klasů, které jako podpůrné sloupy nesoucí římsy stojí před průčelím budovy. Připomínají tak lotosové sloupy egyptských chrámů. Mimo to je do stavby včleněna řada jiných symbolů, hlavně křesťanských.[7] Vila je ojedinělým dokladem symbolismu v evropské architektuře.
Galerie
- Severní strana
- Pohled od jihu
- zadní (západní) průčelí
- vstup do vily, v popředí sousoší Komenský se loučí s vlastí
- Reliéf na severní stěně
- sochy v interiéru vily
- socha Mojžíše v interiéru vily
Odkazy
Reference
- ↑ Bílkova vila - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2023-03-28]. Dostupné online.
- ↑ a b Bílkova vila. GHMP [online]. 2020-07-02 [cit. 2023-03-28]. Dostupné online.
- ↑ Iconic Houses. Národní památkový ústav. Projekty. [cit. 2023-12-05]. Dostupné online
- ↑ Villa Bílek. Iconic Houses. [cit. 2023-12-05]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ František Bílek:Stavba budoucího chrámu v nás. 1. vyd. s ilustracemi autora, bibliofilie Sáňka Meditace Praha 1908; 2. vyd.: Nadace Lyry Pragensis, Praha 1996, ISBN 9788070590447
- ↑ http://www.novinky.cz/bydleni/reality-a-finance/208750-zrekonstruovana-bilkova-vila-se-opet-otevre-verejnosti-24-zari.html
- ↑ P. Krajči, D. Dvořáková, Z.Lukeš, R. Sedláková, P. Veverka, P. Vlček: Slavné pražské vily, Praha Foibos 2007, ISBN 80-7037-128-5, str. 51-53
Literatura
- Petr Wittlich, Jindřich Vybíral, Zdeněk Lukeš, Martin Krummholz, Hana Larvová: František Bílek a jeho pražský ateliér. Vydala GHMP Praha 2010, ISBN 978-80-7010-769-0
Související články
Externí odkazy
Galerie Bílkova vila na Wikimedia Commons
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bílkova vila na Wikimedia Commons
- Vila Františka Bílka, informace Galerie hl. města Prahy
- Stránky městské části Praha 6
- video s komentářem arch. Zdeňka Lukeše
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Miroslava Fišerová, Licence: CC BY-SA 4.0
sochy v interiéru Bílkovy vily
Autor: Dobroš, Licence: CC BY-SA 4.0
František Bílek - Bílkova vila Praha 6, reliéf na severní stěně
Ateliér Františka Bílka, Praha, 1927
Autor:
This image is a work by Miloslav Rejha (User:M.Rejha). When reusing, please credit me as: Miloslav Rejha, Wikimedia Commons.
I would appreciate being notified if you use my work outside Wikimedia. Do not copy this image illegally by ignoring the terms of the license below, as it is not in the public domain. If you would like special permission to use, license, or purchase the image please contact me. More of my work can be found in my photostream on Flickr. |
Bílkova vila
Autor:
This image is a work by Miloslav Rejha (User:M.Rejha). When reusing, please credit me as: Miloslav Rejha, Wikimedia Commons.
I would appreciate being notified if you use my work outside Wikimedia. Do not copy this image illegally by ignoring the terms of the license below, as it is not in the public domain. If you would like special permission to use, license, or purchase the image please contact me. More of my work can be found in my photostream on Flickr. |
Bílkova vila
Autor: Miroslava Fišerová, Licence: CC BY-SA 4.0
socha Mojžíše v interiéru Bílkovy vily
Autor: Miroslava Fišerová, Licence: CC BY-SA 4.0
vstup do Bílkovy vily v Praze - v popředí sousoší Komenský se loučí s vlastí