Baia Mare
Baia Mare | |
---|---|
![]() historické centrum města | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°40′ s. š., 23°35′ v. d. |
Nadmořská výška | 228 m n. m. |
Časové pásmo | Východoevropský letní čas |
Stát | ![]() |
Župa | Maramureș |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 233,3 km² |
Počet obyvatel | 108 759 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 466,2 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Cristian Anghel |
Vznik | 1329 |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 262 |
PSČ | 430011–430435 |
Označení vozidel | MM |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Baia Mare (česky přeložitelné jako Velký důl, maďarsky Nagybánya, německy Frauenbach, Neustadt, latinsky Rivulus Dominarum) je hlavní město župy Maramureș a významné centrum celé okolní oblasti. Nachází se na severu země a žije zde přibližně 109 tisíc[1] obyvatel.
Historie
Úrodné území bylo osídleno od paleolitu. V antické době je osídlily kmenů Thráků jejich protivníků – Dáků, kteří je ovládli pod vedením krále Burebisty.
Historie středověkého města začíná v 12. století: nejstarší písemnná zmínka o souvislém a dlouhodobém osídlení dnešního Baia Mare německými kolonisty pochází z roku 1142, kdy uherský král Géza II. povolil, aby se zde usídlili sedmihradští Sasové. Během středověku se zde rozvíjelo hornictví; od roku 1469 bylo již město opevněno hradbami. Hlavním důvodem nutnosti opevnění města bylo osmanské nebezpečí z jihu; Turci podnikali mnohdy úspěšné výboje na sever od svých hranic. Město patřilo k Uhersku, a to až do přelomu let 1919 a 1920, kdy bylo rozhodnutím Trianonské smlouvy připojeno k Rumunsku. Tehdy však tři čtvrtiny obyvatel Baii Mare tvořili právě Maďaři, okolí města však bylo naopak silně rumunské. Maďaři svůj vliv nad městem uplatnili ještě mezi lety 1940 až 1944[zdroj?], po této době již Baia Mare definitivně patří Rumunsku. Od roku 1968 je také centrem župy Maramureș.
Ekologická havárie v lednu 2000
V lednu 2000 došlo ke katastrofálnímu zamoření řek Tisy a Dunaje kyanidy a těžkými kovy ze zlatého dolu v Baia Mare, kde důlní společnost Aurul vlastněná částečně rumunským státem a částečně australskou společností Esmeralda Exploration užívala značně rizikový proces chemické těžby za pomoci kyanidových roztoků.[2] Roku 2009 použila německá hudební skupina Rammstein tuto tragédii jako volně zpracované téma pro skladbu Donaukinder.
Hospodářství
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Baia_Mare%2C_v%C4%83zut%C4%83_de_pe_V%C3%A2rful_Igni%C8%99.jpg/220px-Baia_Mare%2C_v%C4%83zut%C4%83_de_pe_V%C3%A2rful_Igni%C8%99.jpg)
Hutní průmysl v této oblasti se tradičně soustředil na těžbu a zpracováni mědi, stříbra a zlata. Na začátku 20. století založili rumunští židovští podnikatelé Oscar a Arthur Weiserovi chemickou továrnu na výrobu kyseliny sírové a dalších chemických výrobků. Kolem roku 1925 ji rozšířili v kombinát, který do dvacetipětitisícového města přivedl po 2. světové válce 150 000 obyvatel (statistika z roku 1990). Vrcholem výroby byla produkce kolem 40 000 tun mědi, 120 tun stříbra a 12 tun zlata ročně. Po revoluci v roce 1989 kombinát převzali zahraniční investoři a přejmenovali na Phoenix. V roce 2003 dva rumunští bankéři týž podnik přejmenovali na Coprom Baia Mare. V roce 2009 noví majitelé podali návrh na konkurs a propustili posledních 190 zaměstnanců. Věž měďnářské těžební společnosti Phoenix o výšce 351,5 metrů je dominantou města i kraje a údajně nejvyšším komínem v Evropě.[3]
Památky
- Bastiony a ochoz opevnění města ze 14.–15. století
- Hodinová věž zbořeného gotického kostela sv. Štěpána, ze 14. století
- Kostel Nejsvětějští Trojice – dvouvěžová barokní římskokatolická bazilka; založená jezuity roku 1718
- Katedrála Nanebevzetí Panny Marie muramarešské řeckokatolické epiarchie; historizující stavba z roku 1905
- Luteránský kostel
Márton/Martin Lendvay, kolem 1840 litografie - Synagoga novobarokní z roku 1885
- Mincovna – nyní muzeum židovské historie
- Etnografické muzeum
- Pomník Mártona Lendvaye
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Scoala_de_pictura_de_la_Baia_Mare_%28foto_1930%29.jpg/160px-Scoala_de_pictura_de_la_Baia_Mare_%28foto_1930%29.jpg)
Slavné osobnosti
- Márton Lendvay (1807–1858) - sedmihradský herec, pěvec a divadelní režisér, vystupoval v Bratislavě, Budě, Pešti, Vídni a Berlíně
- Kolonie Nágybanya (1890-1937) - Kolonie (škola) avantgardních výtvarných umělců, především malířů impresionistů, postimpresionostů, fauvistů, kubistů a futuristů; založili ji Simon Hollósy a Károly Ferenczy, působili v ní tři desítky výtvarníků a výtvarnic, mj. Ferenczyho sestřenice Olga Fialka s dcerou Noémi, Béla Iványi-Grünwald, István Réti, Alexander Kubínyi, Jenő Maticska, János Thorma nebo Sándor Ziffer.
Partnerská města
Bílsko-Bělá, Polsko (2001)
Hódmezővásárhely, Maďarsko (2001)
Hollywood, Spojené státy americké (2001)
Ivano-Frankivsk, Ukrajina (1990)
Kitwe, Zambie (1972)
Nyíregyháza, Maďarsko (2003)
Serino, Itálie (2003)
Szolnok, Maďarsko (1990)
Wels, Rakousko (2000)
Zalăurok, (2002)
Galerie
- Bastion středověkého opevnění
- Hodinová věž sv. Štěpána
- (c) h_laca, CC BY 3.0kostel Nejsv. Trojice
- katedrála Nanebevzetí Panny Marie
- Luteránský kostel
- Dřevěný chrám monastýru
- Mincovna
- Moderní stavby
- centrum moderního města
Reference
- ↑ a b rumunské sčítání lidu v roce 2021. Národní institut statistiky. Dostupné online.
- ↑ Joint UNEP/OCHA Environment Unit: UN assessment mission – Cyanide Spill at Baia Mare, March 2000
- ↑ Digi24ru-Izabela Jurasko-reportáž o věži (rumunsky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Baia Mare na Wikimedia Commons
- (rumunsky) Oficiální stránky
- Rozhovor o havárii: Stál jsem v úplně mrtvé řece, vzpomíná Přemysl Soldán na kyanidovou havárii v Baia Mare, Ekolist. cz, 30. 1. 2019
Média použitá na této stránce
Semiluna - Intrarea in Baia Mare
Autor: Danielaiulia, Licence: CC BY-SA 3.0 ro
Aceatsa e o imagine cu un monument istoric din Romania clasificat cu numarul MM-II-m-B-04471.
image
Escudo actual de Baia Mare, Rumanía. Aparece un minero con pico bajo tierra y la torre de San Esteban. Sobre el escudo hay una corona mural.
Zástupný symbol vlajky. Vizte též Category:Flag placeholders a Coats of arms of None.svg.
Stephen's Tower, Baia Mare, Romania
idősebb Lendvay Márton énekes-színész, rendező Barabás Miklós kőrajzán
Autor: Aw58, Licence: CC BY-SA 4.0
Rumunia, Baia Mare, centrum
(c) h_laca, CC BY 3.0
Nagybánya, Szent-háromság templom
Autor: Danielaiulia, Licence: CC BY-SA 3.0
Bastionul Măcelarilor (Turnul de muniţii)- făcea parte din sistemul de fortificaţii medievale al oraşului, datând din sec.XIV-XV, este un monument istoric din România şi este clasificat cu numărul MM-II-m-A-04431.02 (fost MM- II-m-A-04476.02).
Autor: Solt, Licence: CC BY-SA 3.0 ro
Centrul istoric al municipiului Baia Mare (Orașul medieval Rivulus Dominarum)
Scoala de pictura de la Baia Mare (foto 1930)
Autor: Danielaiulia, Licence: CC BY-SA 3.0 ro
Biserica Luterana - Baia Mare
Autor: Danielaiulia, Licence: CC BY-SA 3.0 ro
Monetăria, azi Muzeul Judeţean de Istorie -Baia Mare
Autor: Emilburzo, Licence: CC BY-SA 4.0
Baia Mare, văzută de pe Vârful Igniș