Biologicky rozložitelný odpad
Biologicky rozložitelný odpad obecně nazývaný jako bioodpad je jakýkoli odpad, který je schopen anaerobního nebo aerobního rozkladu (např. potraviny, odpad ze zeleně, papír). Jedná se o odpad jehož respirační aktivita po čtyřech dnech (AT4) je nad 10 mg O2/g sušiny a dynamický respirační index je nad 1 000 O2/kg spal. látek/h. Po proběhnutí biologického rozkladu se odpad mění ve stabilizovaný odpad.
Biologicky rozložitelný komunální odpad
Velmi důležitou částí biologicky rozložitelných odpadů jsou biologicky rozložitelné komunální odpady (BRKO), které dle Plánu odpadového hospodářství ČR tvoří tyto druhy:
Katalogové číslo | Název druhu | Podíl biologicky rozložitelné složky (% hmotnostní) |
---|---|---|
20 01 01 | Papír a/nebo lepenka | 100 |
20 01 07 | Dřevo | 100 |
20 01 08 | Organický kompostovatelný odpad | 100 |
20 01 10 | Oděv | 75 |
20 01 11 | Textilní materiál | 75 |
20 02 01 | Kompostovatelný odpad z údržby zeleně | 100 |
20 03 01 | Směsný komunální odpad | 40[pozn. 1] |
20 03 02 | Odpad z tržišť | 75 |
Z toho tedy plyne, že obsah bioodpadů ve směsném, přesněji ve zbytkovém komunálním odpadu je ještě vyšší. Lokálně může dosahovat až 60 % hmotnostních.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Kontejner_na_bioodpad.jpg/220px-Kontejner_na_bioodpad.jpg)
Výhody biologického rozkladu
BRO jsou skupinou odpadů, která lze dobře využít např. kompostováním nebo k výrobě bioplynu.
- snížení množství skladovaného či spalovaného odpadu
- snížení produkce skleníkových plynů (především metan)
- zabránění nestability odpadu na skládce
- produkce kvalitních hnojiv
Skládkování
Skládkování biologicky rozložitelných komunálních odpadů je omezováno, tato povinnost vyplývá ze směrnice Rady č. 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů, která byla implementována do Plánu odpadového hospodářství ČR[1] (Nařízení vlády č. 197/2003 Sb.)
Problémy skládkování bioodpadu
- způsobuje nestabilitu skládky (propadáním po rozkladu org. látek, nebo hromaděním plynu – nebezpečí vzdouvání terénu nebo výbuchu vznikajících plynů)
- přispívá ke skleníkovému efektu produkcí metanu
- zvyšuje množství skládkového odpadu a snižuje tak životnost skládky jako celku
Odkazy
Poznámky
- ↑ Podíl BRKO v komunálním odpadu v roce 1995 byl stanoven v „Situační zprávě o biologicky rozložitelných odpadech v ČR“ (ČEÚ, 2000) na 41 % hmotnosti. Do skupiny odpadů použité pro stanovení podílu BRKO byly v členění komunálních odpadů podle Katalogu odpadů platném v roce 1995 (Katalog odpadů k zákonu č. 238/1991 Sb.), zařazeny: domovní a jemu podobný odpad z obcí, objemný a jemu podobný odpad z obcí, uliční smetky a odpad ze zeleně. Ve skupině komunální odpad (kód 91) nebyly sledovány odděleně sbírané využitelné složky z komunálních a jim podobných odpadů. Z hlediska BRKO se jedná zejména o sběrový papír a lepenku.
Reference
- ↑ Plán odpadového hospodářství České republiky [online]. env.cz, 2004-03-11 [cit. 2011-05-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-06-18.
Související články
- Kompostování
- Biodegradace
- Bioplast – biologicky rozložitelné plasty
Literatura
Média použitá na této stránce
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Praha, Řepy. Den otevřených dveří Dopravního podniku v garážích Řepy. Kontejner na bioodpad, Pražské služby.
(c) Antonín Slejška na projektu Wikipedie v jazyce čeština, CC BY-SA 3.0
Vysypávání zahradního odpadu na kompostárně Berco u Milána; zdroj: Biom.cz, autor: Antonín Slejška