Bor (zámek)
Bor | |
---|---|
![]() Jižní strana zámku | |
Základní informace | |
Sloh | gotický, novogotický |
Přestavba | počátek 16. století 19. století 2000–2012 |
Další majitelé | Švamberkové |
Poloha | |
Adresa | Plzeňská ulice, Bor, ![]() |
Ulice | Plzeňská |
Souřadnice | 49°42′35″ s. š., 12°46′38″ v. d. |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Bor | |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 18612/4-1703 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bor je hrad přestavěný na novogotický zámek ve stejnojmenném městě v okrese Tachov. Jeho podoba pochází z konce 19. století. Adresa objektu je Plzeňská ulice 259, 348 02, Bor. Od roku 1958 je chráněn jako kulturní památka.[1]
Historie
V letech 1224–1247 se majitelem panství stal Ratmír ze Skviřína. První zmínka o hradu Bor založeném Ratmírem, purkrabím na Přimdě, a jeho synem Bohuslavem, je z roku 1263.[2] Bohuslav se již v letech 1285–1291 psal „z Boru“. Mezi dalšími držiteli panství byli jeho syn Bušek z Boru, sudí Plzeňského kraje, který jako první používal predikát ze Švamberka poté, co se rodové sídlo přesunulo na nový hrad Švamberk. Páni ze Švamberka byli držiteli panství až do roku 1650.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Bor_z%C3%A1mek.jpg/170px-Bor_z%C3%A1mek.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Zamek_Bor_u_Tachova_04.jpg/170px-Zamek_Bor_u_Tachova_04.jpg)
Držitelem obou hradů byl v letech 1342–1379 pan Bohuslav I. ze Švamberka. Ten byl roku 1361 iniciátorem výstavby kaple svatého Vavřince, která se nalézá ve východním křídle dnešního zámku. V roce 1369 povýšil Bohuslav I. osadu Bor u hradu na městečko. Po jeho smrti borské panství zdědili jeho synové Bohuslav V. ze Švamberka a Bušek ze Švamberka. Od roku 1401 byl držitelem jejich mladší bratr Jan ze Švamberka, který do zástavy získal i královské město Tachov. Jeho úspěch však netrval dlouho. Jan se dostal do sporu s králem Václavem IV. a v roce 1410 byl po věznění v Praze sťat.
Po jeho smrti přešlo panství na syny jeho bratra Bohuslava, z nichž starší Bohuslav VI. ze Švamberka, byl roku 1421 zajat husity na rodovém Švamberku. Rozhodl se přestoupit ke kališníkům a později se stal jedním z husitských hejtmanů. Smrt našel roku 1425 v Rakousích, kde vedl táborská vojska do boje jako vrchní velitel.
Za správy mladšího bratra, plzeňského hejtmana Hynka Krušiny ze Švamberka, roku 1430 Bor neúspěšně obléhali husité. Důvodem byl postoj Hynka Krušiny, který až do své smrti (po roce 1454) zůstával odpůrcem husitského hnutí. V roce 1454 se pak ve smlouvě hovoří o hradu jako o pustém, což svědčí o tom, že byl hrad zřejmě husity poničen.
Po Hynku Krušinovi připadl Bor jeho synovi Bohuslavovi VII. ze Švamberka († 1490) a poté jeho synům Hynkovi a Jindřichovi. Po Jindřichově smrti v roce 1505 si dědictví rozdělili synové Hynka a borský hrad s panstvím připadl Janovi ze Švamberka. Toho ovšem v roce 1506 zajal Jindřich z Gutštejna a odvlekl do Horní Falce jako rukojmí za svého bratra Jana z Gutštejna. Jednalo se o spor, ve kterém měl být Jan z Gutštejna odsouzen k smrti za žhářství. Spor se podařilo urovnat a následujícího roku byl Jan ze Švamberka vyplacen a propuštěn. Na svém panství pak v Boru žil až do své smrti v roce 1533.
Od doby Jana ze Švamberka se borský hrad stal po téměř dvou stech let znovu sídelním rodovým panstvím. Jan inicioval pozdně gotickou přestavbu zchátralého hradu a zároveň byl faktickým zakladatelem borské větve pánů ze Švamberka. Roku 1650 zámek odkoupil Zikmund Bedřich von Götzen. Ten, naproti zámku, nechal se svou ženou, Isabelou, vystavět křesťanské poutní místo – loretu. Po sedmdesáti letech, v roce 1720, zámek přešel do rukou Dominika Markvarta Löwenstein-Wertheim-Rosenberg. Panství drželi Löwensteinové až do roku 1945. Armádu, která byla v zámku po válce, vystřídal internát zemědělského učiliště, závodní jídelna a kulturní středisko s knihovnou. Majetkem města se stal v roce 1989.
Stavební podoba
Podobu předhradí původního hradu neznáme. Jádro patřilo k hradům bergfritového typu a mělo přibližně čtvrtkruhový půdorys, v jehož jihovýchodním nároží stojí okrouhlý bergfrit se zdmi silnými až 3,5 m. V protilehlém rohu stál první palác. Během pozdně gotické přestavby byl palác rozšířen o dvě křídla vybavená sklípkovými klenbami, složitými okny a točitým schodištěm. Upravena byla také kaple svatého Vavřince založená před rokem 1362,[zdroj?] kterou pohltilo nové jižní palácové křídlo. Věž během přestavby získala zděnou helmici a ochoz s cimbuřím vysazený na konzolách. I přes pozdější úpravy patří borský palác mezi nejlépe zachované pozdně gotické paláce v Česku.[2]
Dochovanou podobu v romanticky historizujícím slohu zámek získal v 19. století.
Rok | Počet návštěvníků |
---|---|
2015 | 2 983 |
2016 | 3 034 |
2017 | 3 794 |
Zajímavosti
- otisky dvou dlaní v renesanční omítce stěny kaple
- figurální náhrobek zřejmě dcery Jana ze Švamberka († 1533) ve vstupní hale
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-12-06]. Identifikátor záznamu 129330 : Zámek, s omezením: bez špýcharu na poz. st. p. č. 359, bez zámeckého zahradnictví, p. p. č. 230/1. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů. Praha: Libri, 2002. 736 s. ISBN 80-7277-003-9. Heslo Bor u Tachova, s. 71–72.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bor na Wikimedia Commons
- Dějiny zámku na stránkách hrady.cz
- Dějiny na stránkách zámku zamekbor.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor: Michal Pilař, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: MiPi, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Jik jik, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: