Bratřejov (Nechvalice)
Bratřejov | |
---|---|
![]() Rybník | |
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Nechvalice |
Okres | Příbram |
Kraj | Středočeský kraj |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°34′39″ s. š., 14°22′19″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 43 (2021)[1] |
Katastrální území | Bratřejov (1,81 km²) |
PSČ | 264 01 |
Počet domů | 22 (2011)[2] |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Bratřejov | |
Další údaje | |
Kód části obce | 102539 |
Kód k. ú. | 702536 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vesnička Bratřejov (německy Bratrejow) je část obce Nechvalice v okrese Příbram. Leží nedaleko známého rybníka Bratřejovský velát. V roce 2011 zde trvale žilo 62 obyvatel.[3] Tato osada byla založena roku 1185 zemanem Bratřejem.[zdroj?]
Přírodní poměry
U vsi se třpytí vody rybníka Velátu. Je pozoruhodný tím, že do něj voda nepřitéká, ale naopak z něj odtéká pryč dvěma potůčky. Jeden směřuje na jih k Žemličkově Lhotě a posléze se vlévá do Varovského potoka, druhý teče opačným směrem, protéká Oukřtalovem a jeho krátký tok končí v Počepickém potoce.
Okolo bratřejovského velátu se rozprostírají rákosy. Díky nimž se tu objevuje několik vzácných druhů ptáků a obojživelníků, například moták pochop, rosnička zelená a cvrčilky. V okolí jsou orchideové louky s kozlíkem dvoudomým a prstnatcem májovým.
Historie
První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1184.[4] Vesnice se tehdy nazývala Bratreo a patřila Jiřímu z Milevska, stejně jako v roce 1216 , kdy se nazývala Bratreio. V roce 1414 se uvádí již současná verze názvu Bratrzieyow . Původ názvu považují lingvisté za vlastnický (rodné jméno Bratřej, podle něj pozemek Bratřejův)[5]
Bratřejov a Bratřikovice mohly být v předbělohorské době sídly českých bratří, pro bližší historii chybí písemné prameny.[6] Po bitvě na Bílé hoře a během celé třicetileté války došlo ke zdecimování obyvatel, někteří odešli s vírou svých předků do ciziny. Ostatní zůstali doma, přistoupili k římskokatolickému vyznání, ale udržovali alespoň ústní tradici o slavné minulosti.
Pamětihodnosti
Ve vesnice se nachází kaple se zvoničkou.[7]
Pověsti
- O Husově kazatelně Podle pověsti kámen s mísovitou prohlubní, dochovaný v lesíku za rybníkem Velátem, sloužil prý v pohanských dobách jako obětiště pohanským bohům a ve středověku jako Husova kazatelna. Místo leží stranou cest, dostatečně vzdálené od nejbližší vsi, s dobrým výhledem do dalekého okolí i s možností nenápadného ústupu, proto se prý u něj potají scházeli stoupeni bratrské víry k bohoslužbám i v období protireformace. Jejich vzdor zlomili jezuité z blízkých Petrovic, úspěšně činní v celém kraji. Objevili se jednotlivci, jako sedlák Pavel Kožmín, který byl ještě v roce 1757 v Bratřejově vyobcován z církve , protože doma ukrýval Husovu Postilu. Když roku 1781 císař Josef II. vyhlásil toleranční patent, nebyl v kraji téměř nikdo, kdo by ho uvítal a využil.
- O čertově kameni Nedaleko Husovy kazatelny se nachází i „Čertův kámen“.[zdroj?!] Pověst říká, že tímto místem běžel čert, který na zádech nesl ohromný kámen. Jenže pod tíhou toho kamene se čert propadl do pekla a ten kámen tam zůstal.
Slavní rodáci
- František Pečený (1920-1977) - český sklářský výtvarník, malíř a grafik
Galerie
Kříž na křižovatce vedoucí do obce
Kříž u silnice vedoucí do obce
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01]
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 151.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 172.
- ↑ Antonín Profous, Místní jména v Čechách I, Praha 1954, s. 168.
- ↑ Může jít o záměnu s centrem Jednoty bratrské v Bratříkově z okresu Zlín, jejíž příslušníci odešli do Liptálu na Vsetínsku.
- ↑ BAZAL, Karel. pověsti Sedlčanska. Paměti dávných křížků. 1. vyd. Svazek III. Pelhřimov: Nová tiskárna, 2007. ISBN 978-80-86559-74-2. S. 74.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bratřejov na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Richenza, Licence: CC BY-SA 3.0
Kříž na křižovatce vedoucí do obce. Bratřejov (Nechvalice). Okres Příbram. Česká republika.
Autor: Richenza, Licence: CC BY-SA 3.0
Kříž u silnice vedoucí do obce. Bratřejov (Nechvalice). Okres Příbram. Česká republika.
Autor: Juandev, Licence: CC BY-SA 3.0
Rybník v Bratřejově. Okres Příbram, Česká republika.