Brokdorfská jaderná elektrárna
Brokdorfská jaderná elektrárna | |
---|---|
Stát | ![]() |
Umístění | Brokdorf, Steinburg |
Stav | V provozu |
Začátek výstavby | 1. ledna 1976 |
Zprovoznění | 14. října 1986 |
Uzavření | 31. prosince 2021 |
Vlastník | PreussenElektra (80%) Vattenfall Europe (20%) |
Zhotovitel | Siemens |
Provozovatel | PreussenElektra |
Jaderná elektrárna | |
Odstavené reaktory | 1 × 1480 MW |
Typ reaktorů | KWU PWR-1300 |
Palivo | Uran 235U |
Elektrická energie | |
Celkový výkon | 1480 MW |
Roční výroba | 11436.580 GWh (2021) |
Koeficient využití | 90,8% |
Souřadnice | 53°51′3″ s. š., 9°20′41″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Brokdorfská jaderná elektrárna (německy Kernkraftwerk Brokdorf) je uzavřenou jadernou elektrárnou v Německu. Nachází se Šlesvicku-Holštýnsku v zemském okrese Steinburg na pravém břehu Labe, 55 km severozápadně od Hamburku. Elektrárna zahájila svůj provoz v roce 1986 a jde tak o jednu z prvních uvedených jaderných elektráren do provozu po havárii v Černobylu. Šlo také o druhý nejvýkonnější jaderný reaktor v Německu, výkonnější byl již jen Isar-2.[1] Jediný reaktor jaderné elektrárny byl navždy vyřazen z provozu 31. prosince 2021 v důsledku německé politiky předčasného vyřazení jaderných elektráren.[2][3] V prosinci 2023 společnost PreussenElektra oznámila, že chce přeměnit bývalou jadernou elektrárnu na potenciálně evropské největší bateriové úložiště.[4][5] Elektrárnu z 20 % vlastní Vattenfall a z 80 % PreussenElektra.
Historie a technické informace
Počátky
V listopadu 1973 společnost Nordwestdeutsche Kraftwerke AG oznámila, že si zvolila lokalitu Brokdorf jako místo pro výstavbu plánované jaderné elektrárny. Ve stejném měsíci byla založena protijaderná občanská iniciativa, která požadovala, aby výstavba nebyla zahájena.[6] O stavební a provozní povolení bylo zažádáno v srpnu 1974 a v listopadu 1974 se ve Wilsteru konalo jednání o jaderném právu, které však úřady po čtyřech dnech předčasně zrušily bez úplného projednání otázek.
Výstavba
Stavební práce začaly v roce 1975. Výstavba reaktoru byla zahájena 1. ledna 1976. První částečná jaderná licence následovala v roce 1976. Od listopadu 1976 probíhaly demonstrace protijaderného hnutí proti výstavbě, které postupem času eskalovaly. Kvůli jaderné elektrárně došlo i k soudnímu sporu.[6] V prosinci 1976 nařídil správní soud ve Šlesvicku dočasné zastavení stavby do doby, než bude vyjasněna otázka, zda je stavební povolení zákonné. Po čtyřletém zmrazení stavby bylo na konci roku 1980 oznámeno, že stavba bude pokračovat poté, co lüneburský vrchní správní soud potvrdil, že již stavba již není zastavená a druhé částečné stavební povolení bylo uděleno dne 19. února 1981. Poté byly ohlášeny větší protesty a okresní správce v Itzehoe vydal zákaz demonstrací.[7] Dne 28. února 1981 se v Brokdorfu ve Wilstermarsch konala dosud největší demonstrace proti jaderné energii v NSR s asi 100 000 lidmi. Části demonstrace se marně snažilo zabránit kolem 10 000 policistů. Při násilných nepokojích bylo zraněno 128 policistů a přibližně stejný počet demonstrantů, policie zajistila různé druhy zbraní. Nakonec bylo soudem shledáno, že zákaz demonstrace byl protiústavní.[8]
Po jaderné havárii v Černobylu se v Německu 7. června 1986 konaly dvě celostátní rozsáhlé demonstrace; jedna proti budované elektrárně Wackersdorf a druhá proti budované jaderné elektrárně Brokdorf. Obě velké demonstrace byly úřady oficiálně zakázány. Přesto na obou místech demonstrovaly statisíce lidí. Docházelo k masivním střetům. Druhý den se v Hamburku konala protestní demonstrace proti policejním opatřením. Později byly zákazy demonstrací opět klasifikovány jako protiústavní.
Uvedení do provozu
Reaktor elektrárny Brokdorf byl připojen k síti 14. října 1986 a uveden do komerčního provozu 22. prosince 1986. Jednalo se o tlakovodní čtyřsmyčkový[9] reaktor o hrubém výkonu 1480 MW a čistém výkonu 1410 MW. Původně byl čistý výkon 1307 MW.[10] Model reaktoru pod označením KWU PWR-1300 pocházel od Kraftwerk Union. Podle všeho šlo o první jadernou elektrárnu, která byla uvedena po Černobylu. Před Brokdorfem, dne 18. května 1986 byl do sítě připojen reaktor Catawba-2 ve Spojených státech, ale šlo o druhý blok tamní elektrárny, proto je jako první považován Brokdorf, protože má pouze jeden blok a jeho připojením k síti byla uvedena do provozu celá elektrárna. Dne 5. března 2007 byl uveden do provozu mezisklad jaderného odpadu se 100 místy pro kontejnery.[11] Dne 24. dubna 2010 propukla demonstrace o velikosti přibližně 100 tisíc lidí proti jaderným elektrárnám Brokdorf, Brunsbüttel a Krümmel.[12] V roce 2006 získala souhlas ke zvýšení tepelného výkonu.[13]
Před rokem 2011 bylo zamýšleno provozovat jadernou elektrárnu do roku 2036. To se však změnilo po havárii elektrárny Fukušima Dajiči, kdy došlo k vážné jaderné havárii klasifikované stupněm INES-7. Poté byl jako termín předčasné odstávky stanoven konec roku 2021.[13]
Provozovatel elektrárny, společnost Preussenelektra koncem roku 2017 požádala o odstavení a rozebrání reaktoru po jeho bezpečném odstavení po skončení provozu. Očekává se, že proces vyřazování z provozu potrvá nejméně 15 let.[14] V posledním roku života elektrárna fungovala 8 760 hodin, což je nejvíce za celou životnost reaktoru.[10] Nedošlo k žádné neplánované odstávce a nebyla uvolněna žádná radioaktivita do okolního prostředí.
Informace o reaktoru
Reaktor | Typ reaktoru | Výkon | Zahájení výstavby | Připojení k síti | Uvedení do provozu | Uzavření | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Čistý | Hrubý | ||||||
Brokdorf-1[10] | KWU PWR-1300 | 1410 MW | 1480 MW | 1. 1. 1976 | 14. 10. 1986 | 22. 12. 1986 | 31. 12. 2021 |
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku АЭС Брокдорф na ruské Wikipedii.
- ↑ PRIS - Country Details. pris.iaea.org [online]. [cit. 2024-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Deutschland: Drei weitere Atomkraftwerke gehen zum Jahresende vom Netz. Der Spiegel. 2021-12-31. Dostupné online [cit. 2024-01-11]. ISSN 2195-1349. (německy)
- ↑ NACHRICHTEN, n-tv. AKW Brokdorf stellt Stromproduktion ein. n-tv.de [online]. [cit. 2024-01-11]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Größtes deutsches AKW soll größter Batteriespeicher der EU werden. winfuture.de [online]. 2023-12-19 [cit. 2024-01-11]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Kernkraftwerk Brokdorf soll zu 1600 Megawattstunden-Batteriespeicher werden. pv magazine Deutschland [online]. 2023-12-18 [cit. 2024-01-12]. Dostupné online. (německy)
- ↑ a b Brokdorf - Der unbeachtele Weiberbau. [s.l.]: Bürgerinitiative Umweltschutz Unterelbe, 1982. Dostupné online. (německy)
- ↑ Demonstrationsrecht beschäftigt erneut BVG. [s.l.]: WESER-KURIER, 14. 4. 1981. S. 2. (německy)
- ↑ DAS DING AM DEICH - Vom Widerstand gegen ein Atomkraftwerk | news. www.dingamdeich.de [online]. [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ The pressurized water reactor (PWR) is a construction of a nuclear reactor, in which water as a moderator is used as the coolant. The oper… | Kernkraftwerk, Emsland. Pinterest [online]. [cit. 2024-01-12]. Dostupné online.
- ↑ a b c PRIS - Reactor Details. pris.iaea.org [online]. [cit. 2024-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Brokdorf. web.archive.org [online]. 2012-01-24 [cit. 2024-01-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-01-24.
- ↑ KREUTZFELDT, Malte. Menschenkette gegen Atomkraft: Hochgesteckte Ziele weit übertroffen. Die Tageszeitung: taz. 2010-04-24. Dostupné online [cit. 2024-01-12]. ISSN 0931-9085. (německy)
- ↑ a b Historie. web.archive.org [online]. 2016-12-03 [cit. 2024-01-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-12-03.
- ↑ NACHRICHTEN, Lübecker. Kernkraftwerk Brokdorf wird stillgelegt und abgerissen. www.ln-online.de [online]. 2017-12-01 [cit. 2024-01-12]. Dostupné online. (německy)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Brokdorfská jaderná elektrárna na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Iconographic representation of a nuclear power plant for mapping purposes
Iconographic representation of a nuclear power plant for mapping purposes
(c) Alois Staudacher, CC BY-SA 3.0
Atomkraftwerk Brokdorf von der Elbe aus gesehen
Iconographic representation of a nuclear power plant for mapping purposes