Cerhonice (zámek)
Cerhonice | |
---|---|
![]() Severní průčelí | |
Základní informace | |
Sloh | barokní |
Přestavba | 1808–1810 |
Další majitelé | Deymové ze Stříteže Černínové z Chudenic klášter Schlägl |
Současný majitel | Vladimír Jiráň |
Poloha | |
Adresa | Cerhonice, ![]() |
Souřadnice | 49°25′8,08″ s. š., 14°3′24,52″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 32970/3-2473 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Cerhonice jsou zámek ve stejnojmenné vesnici jihovýchodně od Mirotic v okrese Písek v Jihočeském kraji. Zámek vznikl přestavbou starší tvrze a je chráněn jako kulturní památka.[1]
Historie
Ve čtrnáctém a patnáctém století ve vesnici sídlili manové vázaní službou ke Zvíkovu. Časem ve vsi vzniklo pět manských statků a součástí jednoho z nich byla tvrz.[2] První písemná zmínka o ní pochází až z roku 1577, kdy Cerhonice a další čtyři vsi koupili od Kryštofa ze Švamberka bratři Aleš a Jindřich Deymové ze Stříteže. Podle kupní smlouvy byla tvrz postavená z kamene, v přízemí měla velkou konírnu a v patře síň, světnice a několik komor.[3] Deymové ze Stříteže statek spravovali z čimelického zámku, ale po Alešově smrti připadl jeho synu Mikulášovi Deymovi ze Stříteže.[2]
Mikuláš se zúčastnil stavovského povstání, za což byl roku 1623 odsouzen k konfiskaci majetku. Cerhonic se však už v roce 1620[2] zmocnil císařský generál Baltasar Marradas a výnosy ze statku používal na vyplácení žoldu svému pluku.[3] V roce 1628 statek koupil Anna Zuzana Příchovská, rozená Písnická. O rok později prodala Cerhonice s dvorem, tvrzí, pivovarem, Ostrovcem a pustou vsí Lány Janu Vilému Černínovi z Chudenic. Jan Vilém se zadlužil, a když v roce 1633 zemřel, spravovala statek vdova Elza Černínová, rozená z Mitrovic.[3] Roku 1650 prodal jejich syn Jiří Václav Černín zadlužený statek Lidmile Kalenicové, rozené Deymové ze Stříteže, která jej koupil pro svou vnučku Lidmilu Veroniku Kalenicovou. Ta se provdala za Jiřího Františka Doudlebského z Doudleb a společně roku 1688 zámek prodali drkolenskému klášteru.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Cerhonice_okres_P%C3%ADsek_%284.%29.jpg/220px-Cerhonice_okres_P%C3%ADsek_%284.%29.jpg)
Premonstráti zámek v letech 1808–1810 přestavěli a vybudovali v něm kapli svatého Vavřince.[3] Ve druhé polovině dvacátého století zámek sloužil jako sklad Národního technického muzea a hospodářské budovy využívalo místní jednotné zemědělské družstvo. Ani jeden z majitelů areál neudržoval a s rekonstrukcí zchátralého areálu začal až Vladimír Jiráň, který zámek koupil v roce 2002.[4]
Stavební podoba
Zdi původní tvrze se částečně dochovaly ve východní části zámku. Ten je tvořen dvěma křídly, z nichž obytné je jednopatrové a hospodářské přízemní. V přízemí zámku se zachovaly hřebínkové klenby. V prvním patře bývala kaple svatého Vavřince se stěnami zdobenými pilastry s ornamentálními hlavicemi.[5] Nyní je kaple sv. Vavřince zrestaurovaná včetně oltáře, vysvěcená a znovu se v ní konají bohoslužby.
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2021-02-27]. Identifikátor záznamu 144583 : Zámek. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého. Svazek XI. Prácheňsko. Praha: František Šimáček, 1897. 326 s. Dostupné online. Kapitola Tvrze na Drhovelsku, s. 236.
- ↑ a b c d Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Příprava vydání Karel Tříska. Svazek V. Jižní Čechy. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1986. 296 s. Kapitola Cerhonice – zámek.
- ↑ Historie [online]. Zámek Cerhonice [cit. 2021-02-27]. Dostupné online.
- ↑ Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek I. A/J. Praha: Academia, 1977. 644 s. Heslo Cerhonice, s. 161.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zámek Cerhonice na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Autor: Chmee2, Licence: CC BY-SA 3.0
Obec Cerhonice v okrese Písek, Česko. Tvrz
Autor: Richenza, Licence: CC BY-SA 3.0
Zámek. Cerhonice. Okres Písek. Česká republika.