Čechovice-Dědice
Čechovice-Dědice Czechowice-Dziedzice | |
---|---|
![]() Náměstí Jana Pavla II. | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°54′41″ s. š., 19°0′27″ v. d. |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Slezské |
Okres | Bílsko-Bělá |
Gmina | Čechovice-Dědice |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Čechovice-Dědice | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 32,98 km² |
Počet obyvatel | 35 684 (2014) |
Hustota zalidnění | 1 082 obyv./km² |
Etnické složení | Poláci, Slezané |
Náboženské složení | římští katolíci, luteráni a ostatní |
Správa | |
Starosta | Marian Błachut |
Vznik | 1307 |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | pl. Jana Pawła II 1 43-502 Czechowice-Dziedzice |
Telefonní předvolba | 32 |
PSČ | 43-500 až 43-503 |
Označení vozidel | SBI |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Čechovice-Dědice[1][2][3][4] (polsky Czechowice-Dziedzice) jsou město v jižním Polsku ve Slezském vojvodství v okrese Bílsko-Bělá. Leží na území Těšínského Slezska a přímo sousedí s Bílskem-Bělou. Východní a severní hranici města tvoří řeky Bělá a Visla, které vyznačují hranice Těšínska (a celého historického Rakouského Slezska), Bělá je navíc hranicí mezi Slezskem vůbec a Malopolskem (Haličí). K prosinci 2014 ve městě žilo 35 684 obyvatel a jednalo se tím pádem o třetí největší neokresní město v Polsku (po Rumii a Knurově).
Gmina Čechovice-Dědice zahrnuje kromě samotného města obce Lhota (Ligota), Brúnov (Bronów) a Zábřeh (Zabrzeg).
Historie
Město oficiálně vzniklo 1. ledna 1951 spojením venkovských obcí Čechovice a Dědice pod společným názvem Čechovice. V důsledku protestů dědických obyvatel byl název v roce 1958 změněn. Dějiny obou původních vesnic sahají do dob německé východní kolonizace ve 13. století. Patřily těšínskému knížectví a roku 1572 se Dědice (bez Čechovic) staly součástí bílského stavovského panství (později knížectví). K historickým památkám patří rokokový zámek Kotulinských a park v Čechovicích.
Průlomovým bodem čechovicko-dědických dějin byl vznik Severní dráhy císaře Ferdinanda spojující Vídeň s Krakovem. V roce 1855 bylo na katastru Dědic (jihovýchodně od centra obce) postaveno nádraží, které se výstavbou tratí do Bílska (také 1855) a do tehdy pruských Katovic (1868) stalo významným železničním uzlem. Tím zůstává dodnes, zastavují zde i mezinárodní expresy. Ve městě se nacházejí ještě dvě další stanice: Czechowice-Dziedzice Przystanek (Čechovice-Dědice-zastávka) u rafinerie a Czechowice-Dziedzice Południowe (Čechovice-Dědice-Jih).
Od konce 19. století se Čechovice a Dědice začaly měnit v ryze průmyslové obce. Největšími pořád fungujícími průmyslovými podniky jsou:
- ropná rafinerie Czechowice, zal. 1896, od roku 2005 součást koncernu LOTOS
- válcovna kovů Dziedzice, zal. 1896
- černouhelný důl Silesia, zal. 1905, od roku 2010 součást Energetického a průmyslového holdingu
- továrna na zápalky Czechowice, zal. 1919
- továrna na elektrické součástky Kontakt-Simon, zal. 1921
Čechovická rafinerie proslula velkým požárem v roce 1971, který trval čtyři dny a vyžádal si 37 mrtvých i 105 zraněných. Vzpomínky na katastrofu zůstávají živé a odrážejí se i na černém (smutečním) pásu na městské vlajce. U jižních hranic města se nachází teplárna zásobující také část Bílska-Bělé.
Jádra dávných vesnic mají v současnosti povahu okrajových čtvrtí. Nové městské centrum se od konce 19. století vyvíjelo na jih od nádraží mezi intravilány původních obcí. Urbanistický vývoj po druhé světové válce pokračoval severně od nádraží směrem k dolu Silesia a také jižním směrem podél ulice Legionów (Legií) vedoucí do Bílska-Bělé.
Partnerská města
Žilina, Žilinský kraj, Slovensko
Rajec, Žilinský kraj, Slovensko
Lomže, Podleské vojvodství, Polsko
Hiddenhausen, Severní Porýní-Vestfálsko, Německo
Orlová, Moravskoslezský kraj, Česko
Cortona, Toskánsko, Itálie
Odkazy
Reference
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis Země moravskoslezské. Praha: Academia, 1938, reprint 2004. ISBN 80-200-1225-7. S. 939.
- ↑ Hasiči vzpomínali na tragédii v Polsku roku 1971 [online]. Česká televize, 2013-11-21 [cit. 2021-11-26]. Cit. Deset českých hasičů si připomnělo zásah při obřím požáru rafinérie v polských Čechovicích-Dědicích. Dostupné online.
- ↑ Společnost PORR získala v Polsku dosud největší železniční stavební zakázku. Objem zakázky činí cca. 116 milionů eur [online]. Česká tisková kancelář – České noviny, 2018-08-27 [cit. 2021-11-26]. Cit. Společnost PORR byla společností PKP PLK S.A. pověřena komplexní modernizací důležitého železničního úseku Osvětim - Čechovice-Dědice v jižním Polsku. Dostupné online.
- ↑ DAVÍDEK, Václav. O názvech a jménech Těšínska. Opava: Slezský studijní ústav, 1949. S. 24.
Literatura
- ZBOREK, Zbigniew a ostatní. Kalendarz Czechowic-Dziedzic. Čechovice-Dědice: Towarzystwo Przyjaciół Czechowic-Dziedzic, 1992. (polsky)
- ŻERAŃSKI, Marcin. Śląsk Cieszyński. Od Bielska-Białej do Ostrawy. Těšín: Pracownia na Pastwiskach, 2009. ISBN 9788393310937. (polsky)
Externí odkazy
Galerie Čechovice-Dědice na Wikimedia Commons
- Oficiální webové stránky
Encyklopedické heslo Dědice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Obrázky, zvuky či videa k tématu Čechovice-Dědice na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of Poland
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Czechowice-Dziedzice Coat of Arms
Flag of Czechowice-Dziedzice, Poland
Autor: D T G, Licence: CC BY-SA 3.0
Plac Jana Pawła II w Czechowicach-Dziedzicach