Důl Rako
důl Rako v Lubné u Rakovníka | |
---|---|
![]() Těžní jáma dolu Rako v Lubné u Rakovníka | |
Základní údaje | |
Typ díla | hlubinný důl |
Maximální hloubka | 92 m |
Hornina | lupek |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Kraj | Středočeský |
Okres | Rakovník |
Obec | Lubná, Rakovník |
Revír | Kladensko-rakovnická pánev |
Souřadnice | 50°4′45,94″ s. š., 13°43′31,47″ v. d. |
Provozní údaje | |
Období těžby | 1919–2020 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Důl Rako v Lubné u Rakovníka, někdy též uváděný jako důl RAKO-LUPKY,[1][2] je likvidovaný hlubinný důl nacházející se v prostoru mezi Rakovníkem a Lubnou v kladensko-rakovnické uhelné pánvi. Zaražen byl v roce 1919 za účelem dobývání černého uhlí a lupku k výrobě žáruvzdorných materiálů.[3][4] Těžba na dole Rako, která se postupně zaměřila výlučně na lupek, byla ukončena na sklonku roku 2020. Jednalo o poslední činný hlubinný důl na území Čech.[5][6]
Historie a popis dolu
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/D%C5%AFl_Rako_v_Lubn%C3%A9_u_Rakovn%C3%ADka%2C_j%C3%A1ma_1._m%C3%A1j.jpg/220px-D%C5%AFl_Rako_v_Lubn%C3%A9_u_Rakovn%C3%ADka%2C_j%C3%A1ma_1._m%C3%A1j.jpg)
Důl Rako byl otevřen v roce 1919.[3][7][8] Vybudovala jej společnost Rakovnické a Poštorenské keramické závody, a.s. Praha, po znárodnění byl provozován v rámci Českých lupkových a uhelných závodů, n. p. a nakonec společností RAKO-LUPKY, spol.s r.o.[3][9][10]
Jáma Rako o hloubce 91 m slouží jako jáma těžní a vtažná, jáma 1. máj, vyhloubená v roce 1952 do hloubky 92 m, jako výdušná.[3][7] Od roku 1963 byla hloubena jáma nového dolu Rako II, který však nikdy nebyl dokončen a v jeho plánovaném areálu byl nakonec zřízen keramický závod RAKO III, jemuž vyhloubená jáma slouží jako studna.[11][12][7][4]
V závěru své existence byl důl Rako považován za unikátní autentický provoz v mnoha ohledech neměnný od 1. poloviny 20. století.[13][14] Na dole byly natáčeny i části filmu Dukla 61.[5][15][16] Bylo zvažováno muzejní zachování dolu,[17] nakonec však bylo po ukončení těžby na sklonku roku 2020 přistoupeno k jeho likvidaci. Dne 19. února 2021 byl důl uzavřen[6] a jeho podzemí bylo zaplaveno.[3]
Odkazy
Reference
- ↑ Hlavní báňská záchranná stanice Most. Výroční zpráva za rok 2013. [s.l.]: Hlavní báňská záchranná stanice Most, 2013. Dostupné online. S. 20.
- ↑ ROD, Josef. V hlubinném dole Rako-Lupky se těží již sto let. Rakovnický deník [online]. 2019-02-26. Dostupné online.
- ↑ a b c d e KUKUTSCH, Radovan. Důl Rako jako poslední na Rakovnicku po 101 letech končí těžbu a zpracování lupků a černého uhlí k 31.12. 2020 [online]. Zdař Bůh.cz [cit. 2021-03-16]. Dostupné online.
- ↑ a b HORÁČEK, Stanislav; KAŠPÁREK, Ladislav; A KOL. Možnosti zmírnění současných důsledků klimatické změny zlepšením akumulační schopnosti v povodí Rakovnického potoka. [s.l.]: Výzkumný ústav vodohospodářský T. G. Masaryka, v.v.i., 2011. Dostupné online. ISBN 978-80-87402-14-6. S. 90–91. Archivováno 23. 4. 2021 na Wayback Machine.
- ↑ a b NOSEK, Michal. V Čechách již není jediný činný hlubinný důl. E15.cz [online]. 23.2.2021. Dostupné online.
- ↑ a b MÁCHA, Viktor. Konec hlubinné těžby v Čechách [online]. Viktor Mácha, Industriální blog. Dostupné online.
- ↑ a b c KESTNER, Karel. Lubná. Dějiny lubenského hornictví v kostce [online]. MALODOLY KLADENSKO-SLÁNSKO-RAKOVNICKÉ PÁNVE [cit. 2021-03-16]. Dostupné online.
- ↑ Důl Rako v Lubné u Rakovníka [online]. Podzemí Kladna a uhelné doly [cit. 2021-03-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-01-30.
- ↑ KREJČÍ, František. Historie dolů v našem okrese. Novostrašecký měsíčník. Roč. XVIII., čís. 2014/I. Dostupné online.
- ↑ Šedesát let existence Českých lupkových závodů, a. s. v Novém Strašecí. Novostrašecký měsíčník. Roč. XXII., čís. 2018/IV. Dostupné online.
- ↑ Mezníky v dějinách [online]. Obec Lubná [cit. 2021-03-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-02-25.
- ↑ Mertl Alexandr. Oznámení záměru. Lasselsberger, RAKO III – sklad hotové výroby. [s.l.]: Lasselsberger, a.s., 2006. Oznámení záměru dle § 6 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí.
- ↑ Cílek Václav; Havran Josef. Podzemní Čechy: Kaolín na povrchu i pod zemí [online]. Česká televize. Od stopáže 8:06. Televizní dokument. Dostupné online.
- ↑ SKLENIČKA, Petr. Poslední hlubinný důl v Čechách připomíná hornický skanzen. Šachta je vlastně obří zásobník vody. Raport.cz. Týdeník pro Rakovnicko a Novostrašecko [online]. Dostupné online.
- ↑ SKLENIČKA, Pavel. Horníci z Raka už viděli Duklu 61. Raport.cz. Týdeník pro Rakovnicko a Novostrašecko [online]. Dostupné online.
- ↑ Jiroušek Martin. Když Duklu 61 viděli havíři, nedali mi pěstí, těší režiséra Ondříčka. iDNES.cz [online]. 2018-06-17. Dostupné online.
- ↑ PŘIBYL, Martin. Vzpomínky na hornictví II. In: PŘIBYL, Martin. Rozpravy Národního technického muzea 226. Z dějin hornictví 42. [s.l.]: Národní technické muzeum, 2016.
Související články
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Abbildung eines Bergmanngezähes bestehend aus Schlägel und Eisen
Autor: Vavrin, Licence: CC BY-SA 4.0
Těžní věž a jámová budova výdušné jámy "1. máj" lupkového dolu Rako v Lubné u Rakovníka ve středních Čechách. V provozu od roku 1919, roku 2020 uzavřen jako poslední hlubinný důl v Čechách.
Autor: Vavrin, Licence: CC BY-SA 4.0
Těžní věž jámy Rako lupkového dolu Rako v Lubné u Rakovníka ve středních Čechách. V provozu od roku 1919, roku 2020 uzavřen jako poslední hlubinný důl v Čechách.