Důlní lampa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/DulniLampa.jpg/220px-DulniLampa.jpg)
Důlní lampa je osvětlovací těleso, které používají horníci v dolech. Je přenosná a má vlastní osvětlovací zdroj. Nejstarší typ důlní lampy byl zpočátku kahanec, ve kterém hořel knot namočený v oleji, později byly vyvinuty lampy karbidové. Jelikož se jednalo o světlo vydávané otevřeným ohněm docházelo neopatrným zacházením k požárům a v plynujících uhelných dolech k zažehnutí metanu a následným výbuchům. Proto na základě negativních zkušeností v dolech s výskytem třaskavých plynů se začaly používat benzínové bezpečnostní lampy s uzavřeným plamenem, tzv. větérky, které se také používaly k indikaci výskytu metanu. Na počátku 20. století byl zaveden elektrický přenosný kahan a následně v 60. letech elektrické osobní svítidlo s upevněním svítící žárovky na přílbu. Lampa měla nevýbušné provedení a musela svítit minimálně 8 hodin při 16 hodinovém opětovném nabíjení. Zpočátku byly lampy s el. akumulátorem značně těžké (kahan 5 kg), později byly el. články zdokonaleny a uloženy místo plechového pouzdra v plastovém čímž se hmotnost značně snížila. Dnešní osobní svítidla s výkonnými zdroji odpovídají technickému pokroku a přispívají k lepšímu osvětlení bezprostředního okolí jednotlivých horníků.
V dolech v místech mimo elektrický kabelový rozvod se na pracovištích také někdy používaly lampy poháněné stlačeným vzduchem, který uvnitř roztáčel malé dynamo, generující el. napětí. Jednalo se mimo osobního svítidla o vylepšení osvětlení zejména odloučených pracovišť, kde se lampa po připojení k hadici se stlačeným vzduchem zavěsila na výztuž co nejblíže místu práce. Nevýhodou tohoto způsobu osvětlení byla značná hlučnost.
Druhy důlních lamp
- Benzínová větérka Typ 400[1]. Je to poválečná lampa s českým jiskrovým zapalovačem. Klícka je osazena maursautovým pláštěm. Nesignována, pochromovaná. Výrobce je Elektrosvit n.p. Nové Zámky Závod 04 Bohatice.
- Elektrická reflektorová lampa 960 B[1] . Je úřednická akumulátorová lampa z roku kolem 1960. Má dvoučlánkový NiCD akumulátor.
- Akumulátorové přilbové svítidlo typ 16623 G[1]
- Akumulátorové přilbové svítidlo T 1004.02 s Led diodami z roku 2005[1]
- Akumulátorové přilbové svítidlo T 1005.01 M1 s Led diodami z roku 2007[2]
hmotnost:0,8 kg, akumulátor: nikl-metalhydridový (5x NiMh), napětí 6 V, kapacitou 4,5 Ah, doba svítivosti 14 hodin.[3]
- Magnetoelektrické důlní svítidlo poháněno stlačeným vzduchem[4]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d RICHTERMOC, Jaroslav. Historie výroby důlních svítidel v Bohaticích u Karlových Varech. Hlučín: Baloušek, s.r.o.,, 2005. 323 s.
- ↑ POŠTA, Václav. 100 let důlních svítidel v České republice – nová důlní lampa T 1005.01 [online]. [cit. 2020-05-14]. Dostupné online.
- ↑ POŠTA, Václav. 100 let důlních svítidel v České republice – nová důlní lampa T 1005.01. www.kv-svitidla.cz [online]. [cit. 31-10-2021]. Dostupné online.
- ↑ NESETA, Karel; DINTRA, Oskar. Hornická příručka III. díl. Bratislava: SNTL Nakladatelství technické lliteratury, 1974. 1189 s. S. 114.
Literatura
- RICHTERMOC, Jaroslav. Historie výroby důlních svítidel v Bohaticích u Karlových Varů. Hlučín: Baloušek, s.r.o., Hlučín, 2005.
- MAGULA, Rudolf, TURČAN, Libor. Banské lampy. Vydala: agentura VIZUAL. Košice. 1995. ISBN 8088674190
- ZÍCHA, Zdeněk. Kahany, hornické lampy a svítidla. Ústí nad Labem: CDL Design, 2003. ISBN 80-902278-2-1
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu důlní lampa na Wikimedia Commons
- Historický přehled důlních svítidel v Ostravsko-karvinském revíru
- Karlovarský závod dává horníkům oči už sto a jeden rok