Dům U Pěti korun
Dům U Pěti korun | |
---|---|
![]() | |
Účel stavby | |
obytný dům, hostel, restaurace | |
Základní informace | |
Sloh | gotický, renesanční |
Výstavba | 13.–14. století |
Přestavba | 1600–1615 |
Další majitelé | Prokop z Kutné Hory Petr Nerhof z Holterbergu |
Pojmenováno po | koruna |
Poloha | |
Adresa | Melantrichova ulice čp. 465/11, 110 00 Praha 1-Staré Město, ![]() |
Ulice | Melantrichova |
Souřadnice | 50°5′7,96″ s. š., 14°25′14,38″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 38547/1-244 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dům U pěti korun je původem gotický měšťanský dům čp. 465/I v Melantrichově ulici 11, v období pozdní renesance zásadně přestavěný na třípatrový palác. Dům je od roku 1958 chráněn jako kulturní památka.[1]
Historie
Dům na trase z Havelského tržiště na Staroměstský rynek byl ve středověku situován v trojbokém rozšíření komunikace v náměstí, roku 1364 nazvaném latinsky platea Genexilini ve smlouvě, jíž tento dům prodal Mikuláš z Vídně. Roku 1402 byl dům poprvé nazván U Pěti korun (latinsky Apud quinque coronas) a vyšetřovaly se v něm čarodějnické obřady spojené s opilstvím.[2] Šimon z Plzně a po něm jeho syn Vaněk zde až do roku 1433 čepovali medovinu.
Mezi dalšími majiteli se uvádí od roku 1470 univerzitní profesor Prokop z Kutné Hory, který v letech 1478–1497 zastával úřad kancléře Starého Města pražského. Dále se připomíná majitel Řehoř Lidl z Lidlova, po jehož smrti roku 1600 dům od vdovy koupil Petr Nerhof z Holterbergu (psán také Nehrhof z Holcperka nebo z Holtenberka).[3] Jeho syn Jan byl povýšen roku 1622 do šlechtického stavu, vlastnil kromě Pěti korun další dva staroměstské domy,[4] ale jako protestant musel odejít do exilu.[5] Holterbergové do roku 1615 dům přestavěli do dnešní výjimečné pozdně renesanční podoby. Roku 1641 dům zakoupil italský kupec Giovanni Battista Raymund/Raimondo s manželkou Anežkou, která byla sestrou malíře Karla Škréty. Další majitelé pro stavební dějiny domu již nebyli podstatní. V 19. století dům sloužil mimo jiné jako sklad sukna hraběte Lažanského.[3]
Architektura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Praha_Stare_Mesto_Melantrichova_11_Hostel_HOMEr.jpg/220px-Praha_Stare_Mesto_Melantrichova_11_Hostel_HOMEr.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Port%C3%A1l_domu_U_P%C4%9Bti_korun.jpg/220px-Port%C3%A1l_domu_U_P%C4%9Bti_korun.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Praha%2C_Star%C3%A9_M%C4%9Bsto_-_U_P%C4%9Bti_korun_234.jpg/220px-Praha%2C_Star%C3%A9_M%C4%9Bsto_-_U_P%C4%9Bti_korun_234.jpg)
Třípatrový dům se skládá z hlavní budovy se dvěma křídly, a ze zadní budovy, která zasahuje až do Michalské ulice.
Gotický dům má dvě stavební fáze, starší raně gotickou ze 13. století tvoří sklepy, mladší v přízemí a v prvním patře pocházejí z období vrcholné gotiky před rokem 1400. V renesanci byl dům výrazně přestavěn a dostavěn do dnešní čtyřkřídlé dispozice. Svými rozměry a proporcemi je to palácová architektura v Praze výjimečná.
Fasáda do Melantrichovy ulice je pětiosá, tedy poměrně úzká, ale značně převýšená, po třech patrech ještě završená půdou s okénky a trojosým štítem se třemi nikami (sochy, snad císařů, se v nich nedochovaly) a s trojbokým tympanonem. Vzory pro toto členění byl nalezeny v bavorských domech, především v radnici v Augsburgu.[6]
Kvalitní plastickou dekoraci tvoří jednak domovní znamení, tj. pět císařských říšských korun ve štukových rámcích pod okny prvního patra. Čapky korun jsou po posledním restaurování z roku 2020 zelené, ale mají být heraldicky správně červené; mají renesanční tvar a stylizaci koruny císařů 16. století, detaily a ornament jejich rámů svědčí pro úpravu z počátku 19. století.[7]
Vynikající je manýristická sochařská výzdoba bosovaného vstupního portálu, tesaná z pískovce: klenák má podobu maskaronu s andělem v týle a na kladí jsou vytesány dva dívčí maskarony a dva bukraniony. Také dubová vstupní vrata jsou původní, s manýristickými motivy maskaronu mezi volutami a s letopočtem vzniku 1615. Oválné světlíkové okénko ve vratech kryje mříž s renesančními ornamenty.
Dvorní průčelí hlavní budovy má gotický portál s lomeným obloukem a v patrech pavlače: v prvním patře klasicistní zábradlí, ve druhém patře pavlač nesou původní volutové konzoly se zábradlím s mřížkou.
Boční křídla mají jednodušší nečleněnou fasádu s renesančním ostěním.
Fasáda zadní budovy je barokní: šambrány oken jsou podloženy stuhami a parapety ve druhém patře zdobí čabraky. Původní portál byl zaslepen. V interiérech se kromě ostění dveří a oken žádné významné detaily nedochovaly.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ [1]
- ↑ Václav Vladivoj TOMEK, Základy starého místopisu pražského I. Staré Město, Praha 1866, s. 114Z
- ↑ a b RUTH II, 1904, s. 728
- ↑ domy čp. 223/i a 225/I v Řetězové ulici, viz Václav LÍVA, Berní rula 3. Praha. Praha 1949, s. 41
- ↑ MAŠEK Petr, Šlechtické rody v Čechách, na Moravě a ve Slezsku od Bílé Hory do současnosti. 2. díl, Argo Praha, 2010, s. 14
- ↑ POCHE, 1988, s. 139
- ↑ podle textu Památkového katalogu
- ↑ Vlček, 1996, s. 323–324
Literatura
- RUTH, František: Kronika královské Prahy a obcí sousedních II. Praha 1907, s. 728.
- POCHE, Emanuel a kol.: Praha na úsvitu nových dějin (čtvero knih o Praze): architektura, sochařství, malířství, umělecké řemeslo. Panorama Praha 1988, s. 139–141.
- VLČEK, Pavel a kol.: Umělecké památky Prahy. Staré Město – Josefov. Praha: Academia, 1996, ISBN 80-200-0563-3, s. 323–324.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Dům U Pěti korun na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: JiriMatejicek, Licence: CC BY-SA 4.0
Praha - Staré Město, Melantrichova 11, Hostel HOMEr
Autor: Matěj Baťha, Licence: CC BY-SA 3.0
Praha, Staré Město - U Pěti korun, domovní znamení
Autor: Ricardalovesmonuments, Licence: CC BY-SA 4.0
Melantrichova (Prague)
Autor: Dobroš, Licence: CC BY-SA 4.0
Gotický portál ve dvoře domu U pěti korun, Melantrichova čp. 465/I, Praha 1-Staré Město