Dolní Benešov
Dolní Benešov | |
---|---|
![]() Dolní Benešov v pohledu přes rybník Nezmar | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Hlučín |
Obec s rozšířenou působností | Hlučín (správní obvod) |
Okres | Opava |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°55′16″ s. š., 18°6′30″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 3 934 (2023)[1] |
Rozloha | 14,81 km²[2] |
Nadmořská výška | 231 m n. m. |
PSČ | 747 22 |
Počet domů | 805 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 3 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | Hájecká 65 747 22 Dolní Benešov mesto@dolnibenesov.cz |
Starosta | Jan Widlák |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Dolní Benešov | |
Další údaje | |
Kód obce | 506702 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dolní Benešov (dříve Benešov u Hlučína; německy Beneschau[4] nebo dříve Beneschau über Ratibor či Markt Beneschau; polsky Beneszów Dolny) je malé město ležící v okrese Opava, v údolí na levém břehu řeky Opavy na Hlučínsku, nedaleko hranic s Polskem. Město se skládá ze dvou částí – Dolního Benešova a Zábřehu. Dolní Benešov má přibližně 3 900[1] obyvatel. Výměra města činí 14,8 km², z toho 4,7 km² zaujímá část Zábřeh. V minulosti byla řeka Opava využívána k budování mlýnů a ke zpracování dřeva.
Nejstarší zástavbu tvoří domy na náměstí Cypriana Lelka, Náměstí Svobody a v přilehlém okolí. Bytová zástavba se nachází především na západním okraji města a okolo ulice Nádražní, zbylou část města zabírají především rodinné domy. Průmysl je soustředěn zejména v severovýchodní části města, služby pak v okolí obou náměstí a na Opavské ulici. V katastru města se nachází celá řada vodních ploch, především největší rybník v okrese Opava – Nezmar, bezprostředně navazující na obytnou zástavbu na jižní straně města, dále pak štěrkovna, soustava pěti rybníků na severovýchodě a několik menších rybníků.
Poloha
Dolní Benešov se nachází v provincii Středoevropské nížiny (tvořené Hercynským systémem), v subprovincii Středopolská nížina. Přesněji bývá udávána poloha Dolního Benešova v oblasti Slezská nížina, celku Opavská pahorkatina a v podcelku Poopavská nížina (z nepatrné části také Hlučínská pahorkatina). Dolní Benešov je tvořen mírně zvlněnou pahorkatinou ovlivněnou činností ledovce a řeky Opavy.
Členění obce
Historie
První zmínka o Dolním Benešovu je z roku 1312, kdy na území obce bylo panské sídlo rodu Benešoviců. Status města byl Dolnímu Benešovu udělen v roce 1493, poté jej získal zpět od 1. února 1996.[5]
Průmysl a zemědělství
Průmysl v Dolním Benešově zastupují především strojírenské podniky ARMATURY Group[6] a.s. s výrobou průmyslových armatur, MSA a. s. (Moravskoslezská armaturka) s výrobou průmyslových armatur a společností koncernu Strabag v areálu bývalé Štěrkovny (KAMENOLOMY ČR s.r.o, FRISCHBETON s.r.o.) zabývající se prodejem šterků, písků, kameniva a výrobou betonu. Dále je zde zastoupen potravinářský průmysl, zejména v části Zábřeh (výroba uzenin), ale i v samotném Dolním Benešově (pekařství). Mimo to je zde celá řada menších podniků, sídlících především v areálu společnosti MSA v severovýchodní části města.
Hlavními pěstovanými plodinami jsou obilniny, cukrová řepa, hrách, mák, řepka olejka atd.
Rybníky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Doln%C3%AD_Bene%C5%A1ov_-_panorama_p%C5%99es_rybn%C3%ADk_Nezmar._Listopad_2015.jpg/660px-Doln%C3%AD_Bene%C5%A1ov_-_panorama_p%C5%99es_rybn%C3%ADk_Nezmar._Listopad_2015.jpg)
Dolní Benešov je tradiční rybníkářskou oblastí. Rybářství Hodonín, s.r.o., středisko v Dolním Benešově hospodaří na 130 hektarech vlastních i pronajatých rybníků a zásobuje z velké části Moravskoslezský kraj, zejména v předvánočním období.
Rybníky v obci
- Nezmar
- Bezedno
- Přehyně
- Bobrov
- Rakovec
- Chobot
Některé z rybníků leží z části v katastru obce Bohuslavice. V katastru Dolního Benešova se nachází propadlina po těžbě štěrku, která ovšem není rybníkem v pravém smyslu slova.
Nezaměstnanost
Dle statistického šetření platného k 31. 1. 2022 byl podíl nezaměstnaných osob v obci 2,85 %.[7]
Doprava
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Dolni_Benesov.jpg/220px-Dolni_Benesov.jpg)
Dolním Benešovem prochází silnice I/56 spojující Ostravu s Opavou. Autobusová doprava umožňuje spojení s většinou okolních obcí. Na území města se nachází také železniční stanice Dolní Benešov a zastávka Dolní Benešov–Zábřeh (obě na trati 317 Opava východ – Hlučín). Do stanice Dolní Benešov ústí vlečka MSA. V části Zábřeh se nachází sportovní letiště využívané Slezským aeroklubem Zábřeh (LKZA).
Kultura, školství a zdravotnictví
V Dolním Benešově je jeden z největších kulturních domů na Opavsku. Je zřízen jako příspěvková organizace města, jejíž součástí je i městská knihovna. Nachází se zde kostel sv. Martina.
Původní dvě základní školy v Dolním Benešově (ZŠ Dolní Benešov a ZŠ Zábřeh) jsou dnes sloučeny do jediné příspěvkové organizace, výuka však probíhá ve třech objektech – v Opavské ulici, v Nádražní ulici a v části Zábřeh. Také mateřská škola využívá v současné době dvou pracovišť (Osada míru a Zábřeh), třetí pobočka sídlící v dolnobenešovském zámku byla zrušena.
Základní umělecká škola (pobočka ZUŠ Hlučín) sídlí v kulturním domě. V minulosti se na území města nacházelo také střední odborné učiliště, které však bylo na konci devadesátých let zrušeno.
Co se zdravotnictví týče, je většina soukromých praxí soustředěna v budově zdravotního střediska v části Na Březích, několik ordinací se nachází také v areálu MSA. Na území města jsou také dvě lékárny a pobočka České průmyslové zdravotní pojišťovny.
V části Zábřeh se nachází jedno ze čtyř stanovišť rychlé záchranné služby v okrese Opava.
Sport
Své místo zde má především fotbalový klub FC Dolní Benešov (dříve FC MSA Dolní Benešov), využívající hřiště na Osadě míru a v části Zábřeh. Organizace TJ Dolní Benešov pak zahrnuje celou řadu sportovních oddílů (volejbal, tenis, šachy, stolní tenis, jachting) využívajících především sportovní haly a přilehlého areálu na Osadě míru. Mimo to má Dolní Benešov jako jedno z mála měst i lyžařský oddíl – SKI MSA Dolní Benešov, využívající vlastní lyžařský areál ve Starých Hamrech v Beskydech. Mezi další významné sportovní kluby zde patří Rybářský Klub Kamenec (sportovní rybolov).
Městský úřad
Městský úřad v Dolním Benešově kromě základní působnosti svěřené mu zákonem o obcích plní funkci stavebního úřadu a matričního úřadu, kterou vykonává i pro území obcí Bohuslavice a Závada.
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Kostel_sv._Martina_v_Doln%C3%ADm_Bene%C5%A1ov%C4%9B.jpg/220px-Kostel_sv._Martina_v_Doln%C3%ADm_Bene%C5%A1ov%C4%9B.jpg)
- Zámek Dolní Benešov (s anglickým parkem)
- Kostel sv. Martina
- Kaple sv. Kříže (též Exnerova kaple)
- Socha P. Marie Immaculaty
Významní rodáci
- Cyprián Lelek[8] (1812–1883), moravský kněz, pedagog a slezský buditel
- Vilém Balarin (11. 3. 1894 – 1978), moderní malíř
- Beneš z Drahotuš (zemřel 1569), komorník knížectví krnovského a statečný obhájce češtiny i zemských práv
- Ernst Dubový (1891–1945), autor četných teologických spisů
- Heinrich Dominik (1882–1974), autor německy psaných divadelních her
- Evžen Hadamczik (1939–1984), fotbalový trenér
Partnerská města
Wilamowice, Polsko
Rajecké Teplice, Slovensko
Santa Maria del Cedro, Itálie
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2023. Praha. 23. května 2023. Dostupné online. [cit. 2023-05-25]
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky - 2017. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28]
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18]
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 810.
- ↑ Souhrnná historie změn 1996-2012a prohlížeče ÚIR-ZSJ[nedostupný zdroj]
- ↑ ARMATURY Group v Rusku [online]. [cit. 2013-09-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-02-24. (anglicky)
- ↑ Výstupní objekt VDB. vdb.czso.cz [online]. [cit. 2022-02-23]. Dostupné online.
- ↑ http://www.opava-city.cz/scripts/detail.php?id=2473 Archivováno 1. 11. 2013 na Wayback Machine. Cyprián Lelek
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Dolní Benešov na Wikimedia Commons
- Dolní Benešov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Zámek Dolní Benešov – video z cyklu České televize Příběhy domů
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Petr Štefek, Licence: CC BY-SA 3.0 cz
Dolní Benešov train station, Czech Republic
znak města
Autor: Jiří Dobrý, Licence: CC BY-SA 4.0
Kostel sv. Martina v Dolním Benešově - foceno od pošty
Autor: Jiří Dobrý, Licence: CC BY-SA 4.0
Town of Dolní Benešov
Vlajka obce Dolní Benešov, okres Opava
Autor: Jiří Dobrý, Licence: CC BY-SA 4.0
Panorama of Dolní Benešov over the Nezmar pond.