Dolní Vilémovice
Dolní Vilémovice | |
---|---|
![]() Centrum Dolních Vilémovic | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Třebíč |
Obec s rozšířenou působností | Třebíč (správní obvod) |
Okres | Třebíč |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°9′13″ s. š., 15°58′38″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 424 (2024)[1] |
Rozloha | 9,91 km²[2] |
Katastrální území | Dolní Vilémovice |
Nadmořská výška | 574 m n. m. |
PSČ | 675 52 |
Počet domů | 156 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Dolní Vilémovice č. p. 142 675 52 Lipník u Hrotovic starostka@obecdolnivilemovice.cz |
Starostka | Miroslav Sedlák |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Dolní Vilémovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 590550 |
Kód části obce | 30341 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dolní Vilémovice (do roku 1909 Dolní Vilimovice[4], poté se ustálil název Dolní Vilímovice[5], německy Unter Willimowitz[6]) jsou obcí ležící jihovýchodně od města Třebíče. Nadmořská výška obce je 495 metrů nad mořem. Obec patří do správního obvodu obce s rozšířenou působností Třebíč. Žije zde 424[1] obyvatel. První zmínka o obci pochází z roku 1294. Obec se nachází v Moravskobudějovické kotlině.
Sousedními obcemi sídla jsou Valeč, Vladislav, Zárubice, Slavičky, Odunec, Lipník, Klučov a Třebenice.
Geografie
Dolními Vilémovicemi prochází ze severu na jih silnice II/401 z Vladislavi a Číměře do Lipníka, západně ze zastavěného území obce vede silnice do Klučova a východně užitková silnice do Valče, západně ze silnice II/401 na jižním okraji území obce vede užitková silnice ke Dvoru Lhota. Na severním okraji území obce se silnice II/401 křižuje se silnicí II/351, která vede po hranici území obce. Přes území obce ze západu na východ vede zelená turistická stezka.
Většina území obce je zemědělsky využívána, východní část je mírně kopcovitá a část okolo tratě Přední rakovina a Borový je zalesněna. Na severním okraji území obce je malý průmyslový areál.
Na západním okraji území obce pramení nepojmenovaný potok, na jehož toku se nachází rybníky Demač, Panenka a Tatarák, pod rybníkem Tatarák se na potoce těsně před jeho zaústěním do Rouchovanky (Mocly) nachází vodopád pod Tatarákem. Rouchovanka pak tvoří velkou část jižní hranice území obce, na jihovýchodním okraji obce se do Rouchovanky vlévá nepojmenovaný potok, který pramení východně od zastavěného území obce a protéká kolem cihelny. V zastavěném území obce se nachází dva rybníky, na východním okraji Návesní rybník a na severním okraji u silnice II/401 Nadvesní rybník.
Území obce se svažuje postupně ze západu na východ, rozléhá se ve výškách od 450 do 500 metrů nad mořem. Severně od zastavěného území obce se nachází vrchol Přední Úvary (524 m) a těsně za severní hranicí území obce se nachází Valečský kopec (530 m).
Zastavěné území obce se nachází téměř uprostřed území obce, v Dolních Vilémovicích se nachází rodný dům Jana Kubiše.[7]
Historie
Oblast, kde byly vybudovány Dolní Vilémovice byla osídlena již v mladší době kamenné, pojmenována byla pravděpodobně podle zakladatele obce – měl to být Vilém (nebo Vilím). Není však známo, odkud měl Vilém pocházet. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1294, kdy Oldřich z Hradce odkázal po své smrti bez potomků vesnici Václavu II., v 1. polovině 14. století vlastnil Vilémovice Konrád Payer, který roku 1353 je odevzdal svému bratru Bohuši ze Starce.[8]
Po jeho smrti, tedy od roku 1376, patřilo panství jeho synům. V roce 1390 byly Vilémovice prodány Martinovi z Jemnice a Radoštic, poté se majitelé střídali až do roku 1437, kdy byly prodány Vojtěchovi z Moštěnice. V roce 1481 patřily Vilémovice Janu Bočkovi, v roce 1522 je získali Pernštejnové.[8] V roce 1531 pak Jan z Pernštejna prodal Vilémovice Smilovi z Doubravice, následně pak vesnice často měnila majitele[9] a v roce 1678 byla prodána Janou Alžbětou z Šarfenberku Františkovi Augustinovi z Valdštejna.[9] Rod Valdštejnů držel obec 267 let.[8] Valdštejnové jako majitelé třebíčského zámku z výnosů vilémovského statku přispívali na financování třebíčského kláštera.[9]
V roce 1790 zde byla zřízena škola, v roce 1792 postavena školní budova, další školní budova byla postavena až roku 1872. Roku 1894 byla v obci postavena kaplička svatého Floriana. V letech 1905–1908 byla vybudována silnice do Vladislavi.[9] Dne 24. června 1913 se v obci narodil hrdina protinacistického odboje Jan Kubiš.[10] V roce 1914 začala první světová válka, kdy postupně obcí během války prošla i epidemie španělské chřipky, z bojišť první světové války se nevrátilo 14 mužských obyvatel vesnice.[9]
Po roce 1918 se změnilo správní uspořádání, ale i přesto statek zůstal ve vlastnictví rodu Valdštejnů. V roce 1919 se konaly první svobodné volby, kdy v obci zvítězili lidová strana. Od roku 1922 proběhlo scelení pozemků pod vedením agrární strany, to bylo dokončeno až v roce 1933. V roce 1925 obec však přikoupila 27 hektarů z pozemků valdštejnského statku, které rozdělila mezi občany. V roce 1928 pak obec přikoupila dalších 22 hektarů z majetku Valdštejnů. V roce 1927 byla postavena silnice do Klučova a hned roku 1928 byla do obec zavedena linka autobusu na trase z Hrotovic do Třebíče. Roku 1930 byla vesnice elektrifikována. V roce 1938 proběhla všeobecná mobilizace, kdy bylo povoláno celkem 52 mužů.[11] Během druhé světové války byla ukončena činnost spolků v obci a byl zrušen Masarykův sad na návsi. V roce 1942 byl však i přes válečnou dobu do obce přiveden telefon.[10]
Dne 27. května 1942 proběhl v Praze atentát na Reinharda Heydricha, atentátníkem byl Jan Kubiš, který se v obci Dolní Vilémovice narodil. Po smrti Jana Kubiše a jeho spolubojovníků byla obec pod dohledem gestapa, kteří nakonec odvezli 37 příbuzných Jana Kubiše do tábora v Terezíně, většina byla později propuštěna, ale nejbližší příbuzní Jana Kubiše byli odvezeni do koncentračního tábora v Mauthausenu a tam byli v říjnu roku 1942 popraveni. V létě téhož roku byla obec vyměřována a fotografována německými úředníky a v důsledku toho se začaly šířit informace, že by měla být vesnice vypálena stejně jako Lidice. To se však nakonec nestalo, ale důvod vyměřování a přítomnosti úředníků je nejasný.
V roce 1943 byl zatčen Karel Denemarek, který spolupracoval s velitelem skupiny Bivouac Františkem Pospíšilem, byl za svou pomoc Pospíšilovi uvězněn ve věznici na Pankráci v Praze a spolu s Františkem Hejkalem z Rešic byl na Pankráci dne 19. dubna 1944 popraven. Jeho rodiče pak byli odvlečeni do koncentračního tábora a tam byli také popraveni. V březnu roku 1943 bylo provedeno nasazení na nucené práce, 16 občanů obce bylo odvlečeno do německých továren, následně pak byli odvoláni další občané na konci téhož roku a posléze i v prosinci následujícího roku. V březnu roku 1945 byli v obci ubytováni němečtí uprchlíci a v květnu téhož roku se kolem obce objevili první partyzáni. Dne 7. května se k obci přiblížila bojová fronta a proběhlo bombardování nedalekých Dalešic a Valče a následující den do vesnice přijely tanky Rudé armády.[10]
V obci byl ustanoven národní výbor a byl rozpuštěn majetek Valdštejnů. V květnu roku 1946 proběhly volby, které v obci vyhrála Lidová strana. Dne 29. února 1948 však byl v obci ustanoven akční výbor a byl sestaven nový národní výbor. Do té doby byla započata pouze výstavba nové silnice a po dosazení nového výboru musela být přerušeny přípravné práce na pomníku Jana Kubiše. V roce 1950 pak byl v obci postaven nový kulturní dům s kinem, které bylo provozováno od roku 1951. V roce 1952 bylo v obci založeno JZD a mezi lety 1958 a 1959 pak byla postavena nová budova MNV. Kolem roku 1965 byla odhalena pamětní deska obětem fašismu.[12]
Mezi lety 1972 a 1975 byla v obci zavedena kanalizace a také byla opravena školní budova a také vybudována požární nádrž. Roku 1980 pak byla zbořena budova cihelny. V témže roce byla otevřena nová budova mateřské školy. V roce 1980 také byly k obci Dolní Vilémovice správně připojeny Slavičky, Okrašovice a Pozďátky a v roce 1984 byla zahájena stavba obecní budovy, ta pak byla dokončena přes problémy v roce 1989 až v roce 1992.[12]
Po roce 1989 se opět osamostatnily Slavičky, Okrašovice i Pozďátky a ve volbách bylo zvoleno nové zastupitelstvo. V roce 1991 byl postaven vodovodní přivaděč z Lipníka resp. Vranovské přehrady a mezi lety 1992 a 1995 byl dokončen rozvod vodovodního potrubí po obci. V roce 1998 pak byl po domech v obci rozveden telefon a v roce 1999 byla obec plynofikována.[12]
Obec Dolní Vilémovice v roce 2011 obdržela ocenění v soutěži Vesnice Vysočiny, konkrétně získala ocenění hnědý diplom, tj. diplom za vzorné vedení kroniky.[13]
Do roku 1849 patřily Dolní Vilémovice do dolnovilémického panství, od roku 1850 patřily do okresu Jihlava, pak od roku 1855 do okresu Třebíč.[14]
Vývoj názvů obce
- Unter Willimowitz (1751)
- Dolnij Wilimowice (1846)
- Dolní Vilémovice (1872)
- Dolní Vilímovice (1881)
- Dolní Vilémovice (1924)[9]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 429 | 501 | 539 | 629 | 626 | 637 | 610 | 474 | 498 | 504 | 464 | 429 | 410 | 410 | 399 |
Počet domů | 58 | 73 | 83 | 95 | 100 | 106 | 109 | 120 | 116 | 113 | 115 | 130 | 138 | 140 | 156 |
Politika
V roce 2017 z osobních důvodů odstoupila starostka obce Jitka Boučková, rezignovala i na členství v zastupitelstvu. Novým starostou se stal Miroslav Sedlák ze sdružení Všichni pro Vilémovice, stejně jako původní starostka. Starostka se zasloužila o rekonstrukci rodného domu Jana Kubiše, to přineslo obci i starostce uznání nejen zvenčí.[17]
Volby do poslanecké sněmovny
2006[18] | 2010[19] | 2013[20] | 2017[21] | 2021[22] | |
---|---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (34.61 %) | ČSSD (26.14 %) | ČSSD (26.15 %) | ANO (27.75 %) | ANO (27.15 %) |
2. | KSČM (21.15 %) | KDU-ČSL (18.34 %) | KSČM (24.1 %) | KSČM (17.7 %) | SPOLU (24.56 %) |
3. | KDU-ČSL (21.15 %) | KSČM (17.88 %) | KDU-ČSL (15.89 %) | KDU-ČSL (13.39 %) | SPD (14.22 %) |
účast | 64.40 % (208 z 323) | 67.80 % (219 z 323) | 62.62 % (196 z 313) | 64.71 % (209 z 323) | 68.84 % (232 z 337) |
Volby do krajského zastupitelstva
2008[23] | 2012[24] | 2016[25] | 2020[26] | |
---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (33.33 %) | STO (22.9 %) | STO (22.3 %) | ANO (21.36 %) |
2. | KDU-ČSL (18.95 %) | KSČM (22.13 %) | KDU-ČSL (18.46 %) | ČSSD (15.38 %) |
3. | KSČM (16.99 %) | ČSSD (20.61 %) | KSČM (17.69 %) | Piráti (13.67 %) |
účast | 47.68 % (154 z 323) | 45.34 % (140 z 311) | 42.04 % (132 z 314) | 34.11 % (117 z 343) |
Prezidentské volby
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (86 hlasů), druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (33 hlasů) a třetí místo obsadil Jiří Dienstbier (27 hlasů). Volební účast byla 70,61 %, tj. 221 ze 313 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (156 hlasů) a druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (50 hlasů). Volební účast byla 66,35 %, tj. 207 ze 312 oprávněných voličů.[27]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (113 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Drahoš (39 hlasů) a třetí místo obsadil Pavel Fischer (27 hlasů). Volební účast byla 68,35 %, tj. 216 ze 316 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (147 hlasů) a druhé místo obsadil Jiří Drahoš (78 hlasů). Volební účast byla 71,20 %, tj. 225 ze 316 oprávněných voličů.[28]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (108 hlasů), druhé místo obsadil Petr Pavel (65 hlasů) a třetí místo obsadila Danuše Nerudová (21 hlasů). Volební účast byla 71,76 %, tj. 249 ze 347 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (147 hlasů) a druhé místo obsadil Petr Pavel (98 hlasů). Volební účast byla 70,81 %, tj. 245 ze 346 oprávněných voličů.[29]
Zajímavosti a pamětihodnosti
- kaple sv. Floriana z roku 1894
- hasičský sbor z roku 1907
- pamětní síň Jana Kubiše
Osobnosti
- Alois Denemarek (1917–2013)
- Josef Knap (1882–?) – legionář
- Theodor Toman (1891–?) – rada státních drah
- Vladimír Toman (1887–1968) – pedagog a redaktor
- Jan Kubiš (1913–1942) – československý voják a parašutista
- Rudolf Kubiš (1912–1942) – bratr Jana Kubiše
Galerie
- Dolní Vilémovice
- Památník 1. a 2. sv. války
- Škola
- Kříž u kaple
- Centrum
- Pamětní kámen
- Kaple sv. Floriána
- Socha Jana Kubiše
- Pamětní síň Jana Kubiše
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Matriky - ACTA PUBLICA. www.mza.cz [online]. [cit. 2022-03-07]. Dostupné online.
- ↑ Matriky - ACTA PUBLICA. www.mza.cz [online]. [cit. 2022-03-07]. Dostupné online.
- ↑ BARTOŠ, Josef; SCHULZ, Jindřich; TRAPL, Miloš. Historický místopis Moravy a Slezska v letech 1848 - 1960. Redakce Josef Bartoš, Jan Machač, Ivan Straňák, Zbyněk Janáček; Recenze: B. Čerešňák, J. Janák, K. Křesadlo, B. Smutný, I. Štarka. 1. vyd. Svazek XII. Ostrava: Profil, 1990. 321 s., 7 map. ISBN 80-7034-038-X. Kapitola Politický okres Třebíč, s. 57.
- ↑ Mapy.cz, Turistická mapa. Praha: Seznam.cz, 24. 1. 2024
- ↑ a b c MEZLÍKOVÁ, Pavla. Komunální heraldika měst a obcí okresu Třebíč od roku 2000 do 2005. Brno, 2014 [cit. 2017-03-02]. 105 s. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. Vedoucí práce Karel Maráz. s. 16. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f Nejstarší dějiny [online]. Dolní Vilémovice: Obec Dolní Vilémovice [cit. 2023-12-05]. Dostupné online.
- ↑ a b c Německá okupace [online]. Dolní Vilémovice: Obec Dolní Vilémovice [cit. 2021-08-03]. Dostupné online.
- ↑ Meziválečné období [online]. Dolní Vilémovice: Obec Dolní Vilémovice [cit. 2021-08-04]. Dostupné online.
- ↑ a b c Poválečné období [online]. Dolní Vilémovice: Obec Dolní Vilémovice [cit. 2021-08-04]. Dostupné online.
- ↑ Kraj Vysočina. Kraj Vysočina - přehled oceněných obcí [online]. Kraj Vysočina, 2014-07-01 [cit. 2016-08-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-08-18.
- ↑ ŠTARHA, Ivan. Historický lexikon obcí jižní, jihozápadní a jihovýchodní Moravy 1850-2009. Brno: Moravský zemský archiv v Brně, 2010. 383 s. ISBN 978-80-86931-59-3. S. 60.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ MAHEL, Luděk. Starostka Dolních Vilémovic Jitka Boučková rezignovala. Třebíčský deník [online]. VLP, 2017-08-22 [cit. 2017-08-31]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2006 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2010 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2013 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2017 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v roce 2021 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby do zastupitelstev krajů v Česku v roce 2008 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Volby do zastupitelstev krajů v Česku v roce 2012 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Volby do zastupitelstev krajů v Česku v roce 2016 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Volby do zastupitelstev krajů v Česku v roce 2020 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby prezidenta České republiky v roce 2013 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby prezidenta České republiky v roce 2018 [online]. ČSÚ [cit. 2022-03-10]. Dostupné online.
- ↑ Volby prezidenta České republiky v roce 2023 [online]. ČSÚ [cit. 2023-01-29]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Dolní Vilémovice na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Vilímovice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Dolní Vilémovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky obce
- Statistické informace o obci
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 3.0
Kaple sv. Floriána v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 3.0
CEntrum dolních Vilémovic, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 4.0
Pamětní kámen v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: [http://jiri-sedlacek.cz Jiří Sedláček - Frettie], Licence: CC BY-SA 3.0
Památník obětem 1. a 2. sv. války v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 4.0
Detailní pohled na sochu Jana Kubiše v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 3.0
Škola v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 4.0
Celkový pohled na Pamětní síň Jana Kubiše v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.
Autor: Jiří Sedláček, Licence: CC BY-SA 4.0
Kříž u kaple v Dolních Vilémovicích, okr. Třebíč.