Doubrava (les)
Doubrava (přezdívaná Moravská Sahara; slováckým nářečím Dúbrava) je rovinaté zalesněné území o rozloze 12 000 ha[1] (120 km², 17 km na délku a 12 km na šířku)[2] v Dolnomoravském úvalu v okrese Hodonín, které se rozprostírá mezi obcemi Bzenec, Strážnice, Ratíškovice, Dubňany, Vacenovice, Vracov a Milotice (tzv. Bzenecká Doubrava) a svým jižním cípem zasahuje až k Rohatci a Hodonínu (Hodonínská Doubrava). Ještě ve 13. století zde byl hustý dubový porost (doubrava). Lidskou činností, především kácením a intenzivní pastvou dobytka, však bylo do začátku 19. století plně odkryto písčité podloží a vítr začal písek rozšiřovat i na pole. O opětovné zalesnění území o rozloze 5 000 ha borovicovými monokulturami se v letech 1825–1852 zasloužil lesní inspektor Jan Bedřich Bechtel.[3][4]
Přírodní poměry
Půdní prostředí Doubravy je tvořeno čtvrtohorními vátými písky, které kontrastují s hlinitojílovitými naplaveninami v sousedící nivě řeky Moravy, na mnoha místech zde zachované v původní meandrující podobě (přírodní park Strážnické Pomoraví, přírodní památka Osypané břehy). Tyto váté písky propouštějí vodu a snadno vysychají.[1] Výskyt písečných dun a zvláštní složení písku, ne nepodobné tomu v asijské poušti Gobi, vynesl oblasti přezdívku Moravská Sahara.[5] Většina písčitého území dnes porostlá borovicovými monokulturami, jen úzký protipožární pruh podél železniční trati na východním okraji území je bez vegetace a byla zde vyhlášena národní přírodní památka Váté písky. Ke kácení lesa dnes dochází především u Vracova, Bzence-Přívozu (lesnická škola) a Strážnice. Území lesa Doubravy je od roku 2004 součástí ptačí oblasti Bzenecká Doubrava – Strážnické Pomoraví v rámci soustavy Natura 2000.[1]
Maloplošná zvláště chráněná území
Na území Doubravy se nachází celkem 7 maloplošných zvláště chráněných území. Jsou to dvě národní přírodní památky, jedna přírodní rezervace a čtyři přírodní památky.
- národní přírodní památka Hodonínská Dúbrava
- národní přírodní památka Váté písky u Bzence
- přírodní rezervace Písečný rybník
- přírodní památka Jezero
- přírodní památka Osypané břehy
- přírodní památka Pánov
- přírodní památka Vojenské cvičiště Bzenec
Industrializace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/V%C3%A1t%C3%A9_p%C3%ADsky_R55.gif/220px-V%C3%A1t%C3%A9_p%C3%ADsky_R55.gif)
Od 1. poloviny 19. století prochází okrajem oblasti těleso severní dráhy císaře Ferdinanda, dnes mezinárodní železniční koridor spojující Rakousko a Slovensko s Polskem. V blízkosti jejího křížení se silnicí II. třídy z Bzence do Strážnice se nachází pískovna, cihelna s železniční stanicí Bzenec-Přívoz. Uvnitř lesa, souběžně se směrem železniční trati, prochází lesem účelová silnička Příčná, využívaná též pěšími turisty a cykloturisty.
Okrajem lesa, souběžně se stávající železnicí a národní přírodní památkou Váté písky, je v současnosti plánována stavba dálnice D55 spojující Břeclav s Olomoucí. Proti tomuto vedení dálnice D55 protestují některá občanská sdružení, která se obávají devastující role projektu na přírodu a přirovnávají jej ke stavbě vodního díla Nové Mlýny. Česká společnost ornitologická a Děti Země podaly proti plánu stavby stížnost Evropské komisi a předložily návrh alternativního vedení silnice, které by se území Doubravy vyhnulo.[1]
Těžba nerostných surovin
Nejvýznamnější byla těžba lignitu z Dubňanské lignitové sloje, která je částí Jihomoravské lignitové pánve. Nejstarší byl důl Adolf (1824–1871) ležící mezi obcemi Dubňany a Ratíškovice. Ve druhé polovině 19. století docházelo k nárůstu počtu tzv. malodolů v Dubňanech a Miloticích. Dalším impulzem pro těžbu bylo vybudování nových dolů firmou Baťa v Ratíškovicích Tomáš (1933–1952) a Theodor (1940–1954), stavba 6 km dlouhé železnice z Ratíškovic do Rohatce (1933–1934) a Baťova kanálu dlouhého 52 km z Rohatce do Otrokovic (1934–1938) pro transport vytěženého lignitu do továren Baťových závodů v Otrokovicích a ve Zlíně. Dalšími doly z této doby jsou Littner (1939–1948) v Bzenci a Jan (1939–1941) v Rohatci. Další rozvoj těžby nastal po druhé světové válce, kdy byly otevřeny doly 1. máj I (1951–1983), 1. máj II (1981–1994) v Dubňanech nebo důl Osvobození (1959–1991) v Hodoníně. Těžba lignitu vrcholila v 80. letech 20. století a byla ukončena na začátku 90. let.
Těžba rašeliny ve Vracově. Místní slatinné rašeliniště s plochou 19 ha mocností až 8 m bylo zcela vytěženo roku 1962. Prostor se samovolně zatopil vodou a vzniklá vodní plocha se nyní nazývá Rašelina nebo Vracovský rybník.
Těžba cihlářské hlíny v Ratíškovicích (1886–1981).
V roce 2016 v Doubravě probíhá těžba písku v Bzenci-Přívozu (od roku 1964), cihlářské hlíny v Hodoníně (od roku 1860) a ropy a zemního plynu u Vracova a Vacenovic[6].
Turistické cíle
- národní přírodní památka Váté písky
- památník lesníka Jana Bedřicha Bechtela nedaleko železniční stanice Bzenec-Přívoz u pěšiny do Bzence z roku 1906[5]
- bývalý lignitový důl Littner, dnes rekreační zařízení[5]
- Žilkův dub, několik set let starý památný strom, jeden z mála pozůstatků původního dubového porostu[3][4]
- soustava tří malých rybníků Soboňky v Račím údolí na Ratíškovickém potoce, kde byl poprvé v Československu odchován amur bílý[7]
- hřebčín a dvůr pozůstalé po zaniklé vsi Rúdníku[4]
- Muzeum ve vagónu na okraji obce Ratíškovice s provozem šlapací drezíny po železniční trati k nádraží Rohatec-Kolonie na rozhraní Bzenecké a Hodonínské Doubravy
- Zoologická zahrada Hodonín na okraji Hodonínské Doubravy, v hodonínské místní části Bažantnice
Požár v roce 2012
Ve čtvrtek 24. května 2012 před čtvrtou hodinou odpolední vznikl v Bzenecké Doubravě nedaleko turistické základny Littner požár, který se díky vyschlému prostředí a silnému větru rychle začal nekontrolovatelně šířit. Kouř z ohně bylo brzy možné pozorovat ze vzdálenosti 20 kilometrů a byl vyhlášen 4. (zvláštní) stupeň požárního poplachu. Hasičský záchranný sbor České republiky vyslal k zásahu hasičské jednotky z Jihomoravského i Zlínského kraje. Pohyb zásahových vozidel znesnadňoval písčitý terén a několikakilometrová vzdálenost k nejbližšímu zdroji vody, řece Moravě. Do boje s ohněm byly ze základen v Brně a v Praze přivolány i dva vrtulníky Letecké služby Policie České republiky a jeden vrtulník Armády ČR. Letecká hasičská služba poskytla tři letadla (ze Zlína, Žamberka a Jihlavy). U požáru se vystřídalo více než 250 hasičských jednotek (1 500 hasičů) z Jihomoravského, Zlínského, Středočeského kraje, Královéhradeckého, Plzeňského, Jihočeského a Moravskoslezského kraje a z Kraje Vysočina. Svou techniku dali k dispozici i hasiči z Olomouckého a Pardubického kraje. V rámci mezistátní pomoci se do akce zapojilo také 30 hasičů a 10 kusů techniky ze slovenského Trnavského kraje (z Malacek, Trnavy a Skalice). Na místě došlo také k prvnímu nasazení požárního tanku v dějinách České republiky – vozidlo SPOT 55 ze Záchranného útvaru v Hlučíně bylo použito ke skrápění terénu a vytahování pařezů. Spotřebováno bylo 20 milionů litrů hasební vody a pohonné hmoty za více než milion korun.[8]
V pátek 25. května ve 20:30 se hasičům podařilo požár lokalizovat, zastavit jeho další šíření a odstranit viditelný plamen. Dále hořely již jen kořeny a hrabanka.[8] V sobotu 26. května dopoledne již byl požár ze všech stran obestoupen jednotkami hasičů[8] a ve středu 30. května ráno bylo požářiště předáno zpět vlastníkovi lesa.[9] Osm hasičů však na místě dohlíželo ještě do 7. června.[9][10] Zasažena byla plocha o výměře 200 ha, na které shořelo 184 ha borového lesa ve vlastnictví Lesů České republiky.[10] Šlo o největší lesní požár v České republice od roku 1998,[11] větší lesní požár vzplál v červenci 2022 v Českém Švýcarsku.[12] Škoda byla odhadnuta na miliony korun,[11] obdobně zásah hasičů si vyžádal náklady v řádech několika milionů korun.[8] Koncem července byl hasiči za pravděpodobnou příčinu vzniku požáru označen odhozený cigaretový nedopalek, naopak úmyslné zapálení bylo označeno za nepravděpodobné.[13][14]
Deset let po požáru, v roce 2022, bylo již celé spáleniště znovu zalesněné, a to zejména borovicemi, ale i listnatými stromy jako dub, líska nebo buk.[15]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d Kauza Bzenecká Doubrava versus R55
- ↑ Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví. www.vychodni-morava.cz [online]. [cit. 2012-05-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2017-12-23.
- ↑ a b HOMOLOVÁ, Marie. Váté písky: Moravou i Saharou jedním vrzem. iDNES.cz [online]. 2006-09-19 [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.
- ↑ a b c STRÁSKÝ, Jan. Bzenecká Doubrava. Hospodářské noviny [online]. 2008-12-09 [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.
- ↑ a b c Na skok v Moravské Sahaře s moravskými Slováky
- ↑ Archivovaná kopie. moravske-karpaty.cz [online]. [cit. 2016-02-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-02-14.
- ↑ Rybářství Ing. Karel Pánský - Rohatec Soboňky
- ↑ a b c d 2012: Požár lesa u obce Bzenec | POŽÁRY.cz
- ↑ a b Foto z Moravské Sahary: Optimistická procházka vypáleným lesem
- ↑ a b Dnes hasiči ukončí střežení požářiště v Bzenci
- ↑ a b Požár u Bzence je pod kontrolou, hoří už jen malá ohniska. ČT24 [online]. Česká televize, 2012-05-26 [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Požár v Českém Švýcarsku je největší v historii Česka. Hoří 1000 hektarů lesa. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2022-07-26 [cit. 2022-07-26]. Dostupné online.
- ↑ Požár lesa u Bzence zřejmě způsobila cigareta, experti však ještě prověřují další možnosti
- ↑ TŘEČEK, Čeněk. Požár u Bzence zřejmě způsobila cigareta, hasiči ale nemají jistotu. iDNES.cz [online]. 2012-07-31 [cit. 2020-11-08]. Dostupné online.
- ↑ SPĚVÁK, Přemysl. Les jako Fénix. Po obřím požáru roste u Moravské Sahary milion nových stromků. Deník.cz. 2022-05-23. Dostupné online [cit. 2022-05-23].
Literatura
- HANÁK, Josef; KOPLÍK, Václav. Tajemství lesa Doubrava a okolí Ratíškovic zvláště. [s.l.]: [s.n.], 2020.
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor:
This image is a work by Mercy.
When reusing, please credit me as: Mercy from Wikimedia Commons.
Do not copy this image illegally by ignoring the terms of the license below, as it is not in the public domain. If you would like special permission to use, license, or purchase the image please contact me to negotiate terms. More of my work can be found in my personal gallery. |
Bzenec-Přívoz (okres Hodonín) - chráněné území Váté písky
Autor: Marek Blahuš, Licence: CC BY-SA 3.0
Vrtulník s bambi vakem letící nad lesem Doubrava v době jeho požáru, 25. května 2012 ráno.