Epigrafika
Epigrafika (z řeckého επιγραφή, epigraphé, nápis) je věda o nápisech. Zabývá se nápisem komplexně, sbírá je, interpretuje a zpřístupňuje.
Profiluje se jako samostatná historická disciplína (případně pomocná věda historická). Pro epigrafiku je specifické, že pracuje s textem zapsaným primárně na archeologických (nebo přinejmenším nepaleografických) látkách. Důležitou součástí epigrafiky je tedy na jedné nápisová paleografie (případně i filologie a další disciplíny zkoumající text a písmo), ale kontext nápisu doplňuje nedělitelným způsobem i nositel nápisu, který je epigrafikou také zkoumán, což ji sbližuje s archeologií, dějinám umění, ikonografii atd.
Z chronologického hlediska má značný význam zejména antická epigrafika, vzhledem k tomu že velká část textů starověku je dochována právě jako nápisy. Nicméně i pro středověká a často i novověká bádání přináší i epigrafika cenné údaje.
Klasifikace nápisů
Nápisy se třídí podle několika hledisek:
- Chronologicky na starověké, středověké a novověké. Starověká epigrafika je jednou z hlavních disciplín starověké historiografie, protože nápisy jsou většinou jediné písemné prameny té doby a jejich počet je malý a uzavřený. Středověká a novověká epigrafika se začala rozvíjet až koncem 19. století.
- Jazykově na nápisy latinské a nápisy v národních jazycích. Do 13. století převládala latina, nejstarší nelatinské nápisy byly anglosaské, německé. První český nápis je doložen v roce 1415.
- Materiálově podle látky, na níž jsou nápisy zhotoveny (kamenné, dřevěné, kovové, omítkové, keramické, skleněné, textilní, aj.).
- Technologicky podle způsobu zhotovení se rozlišují nápisy vzniklé tesáním, rytím, řezáním, odléváním, malováním, vnášením do omítky, skládáním do mozaiky, psaním a vyškrabáváním na stěny.
- Polohově podle původní lokalizace mohou být nápisy:
- na budovách nebo stavbách, v jejichž prostorách jsou nápisy buď samostatně, nebo jako součást uměleckých děl tam pevně fixovány (náhrobky v kostele),
- na zvonech, které jsou předmětem zkoumání samostatné disciplíny kampanologie,
- v terénu na hraničních kamenech, pamětních křížích, náhrobcích, aj.,
- na nábytku, domácím náčiní a jiných výrobcích uměleckých řemesel,
- jako textový doprovod samostatných uměleckých děl, např. nápisy na nástěnných či deskových malbách,
- v literárních sbírkách nápisů a sentencí, které nebyly epigraficky aplikovány.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/0698_-_PA_-_La_Zisa_-_Iscrizione_funebre_quadrilingue_-_Foto_G._Dall%27Orto1.jpg/220px-0698_-_PA_-_La_Zisa_-_Iscrizione_funebre_quadrilingue_-_Foto_G._Dall%27Orto1.jpg)
Písma latinské epigrafiky
V římských klasických nápisech se rozvíjela monumentální čtvercová kapitála. Typické byly patky na konci dříků. Od 4. století (po úpadku klasické antiky) se projevila v epigrafice určitá vulgarizace a dekadence. Pod vlivem karoliny sílily tendence k používání klasických a raně křesťanských tvarů písma, které v 9. a 10. století vystřídalo písmo napodobující originální antické vzory. Od 11. do 13. století nastoupilo období charakterizované proniknutím unciálních tvarů do dosud čisté kapitály. V gotice písmo ovládla tzv. monumentální majuskulní unciála. Ta byla v 15. a 16. století vytlačena humanistickým písmem. V současnosti se aktualizuje výzkum středověké a novověké epigrafiky.
Literatura
- HLAVÁČEK, Ivan. Epigrafia in HLAVÁČEK, Ivan, NOVÝ, Rostislav a KAŠPAR, Jaroslav. Vademecum pomocných věd historických. 3., opr. a dopl. vyd. Jinočany: H & H, 2002. 544 s. ISBN 80-7319-004-4. S. 373-395.
- KLOOS, Rudolf M. Einführung in die Epigraphik des Mittelalters und der frühen Neuzeit. 2. Auflage. Wiss. Buchgesellschaft, 1992, ISBN 3-534-06432-1.
- KOCH, Walter. Inschriftenpaläographie des abendländischen Mittelalters und der früheren Neuzeit. Früh- und Hochmittelalter. Wien: Oldenbourg, 2007. 263 s. Oldenbourg historische Hilfswissenschaften. ISBN 978-3-7029-0552-1.
- ROHÁČEK, Jiří. Epigrafika v památkové péči. Praha: Národní památkový ústav, ústřední pracoviště, 2007. 102 s. Odborné a metodické publikace; sv. 34. ISBN 978-80-87104-11-8. on-line
- VIDMAN, Ladislav. Psáno do kamene. Academia, Praha 1975.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu epigrafika na Wikimedia Commons
- Epigrafika v České terminologické databázi knihovnictví a informační vědy (TDKIV)
Slovníkové heslo epigrafika ve Wikislovníku
Encyklopedické heslo Epigraf v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Média použitá na této stránce
Autor: Martin Myšička, Licence: CC BY-SA 3.0
Původní klenák "a. d. 1571" zazděný do zdi v zámku Chrámce.
Autor: G.dallorto, Licence: Attribution
Museum in the the "La Zisa" palace in Palermo: a Christian epitaph, dated 1149, in no less than four languages: Latin, Byzantine Greek, Arabic and Jewish, a testimony of the "melting pot" that Palermo was for a while in the Middle Ages. Picture by Giovanni Dall'Orto, September 29 2006.