Fürstenberský palác
Fürstenberský palác na Malé Straně | |
---|---|
![]() Fürstenberský palác ve Valdštejnské ulici na Malé Straně | |
Základní informace | |
Sloh | Renesance, baroko |
Architekt | František Maxmilián Kaňka (?) |
Výstavba | Po roce 1580 |
Přestavba | 1714 (přístavba uličního portálu), velká přestavba 1743–1747 |
Materiál | Zdivo |
Stavebník | Václav Berka z Dubé a Lipé |
Další majitelé | |
Současný majitel | Česká republika |
Poloha | |
Adresa | Valdštejnská 153/8 Praha 1, Malá Strana 118 00 Praha 011, ![]() |
Ulice | Valdštejnská ulice a Staré zámecké schody |
Souřadnice | 50°5′26,19″ s. š., 14°24′24,88″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 44433/1-609 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Fürstenberský palác (býval někdy označován i jako palác Netolických) je původně renesanční stavba, která se nachází v Praze na Malé Straně v ulici Valdštejnská 153/8. Součástí areálu paláce je také Malá a Velká Fürstenberská zahrada, která bývá považována za nejhezčí starou pražskou zahradu. Objekt je chráněn jako kulturní památka[1] a sídlí v něm velvyslanectví Polské republiky.
Historie
Pozemek paláce se nachází mimo území Malé Strany opevněné ve středověku. Až do 16. století se tu údajně provozovaly jen zemědělské činnosti. V roce 1580 pozemek koupil císařský rada Václav Berka z Dubé a Lipé, který dále v roce 1583 přikoupil vinice na svahu hradního návrší. Zhruba do roku 1600 palác získal v několika etapách vcelku svou nynější podobu.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Vald%C5%A1tejnsk%C3%A1_ulice_2023_%281%29_01.jpg/250px-Vald%C5%A1tejnsk%C3%A1_ulice_2023_%281%29_01.jpg)
V roce 1714 palác získala hrabata z Vrbna. Do této doby je časově řazen portál v uličním průčelí a snad i architektonicky pozoruhodné schodiště.[2]
V polovině 18. století prováděl rozsáhlé úpravy Václav Kazimír Netolický z Eisenberka, který dal budově dnešní podobu.[2] Palác je v zásadě trojkřídlý dvoupatrový, čtvrté jižní křídlo uzavírající nádvoří tvoří nižší spojovací galerie při Valdštejnské ulici. Architekt není doložen, i když je jako možný autor někdy uváděn F. M. Kaňka,[3] případně jeho žák Václav Špaček. V západním křídle je velký sál, který prochází dvěma patry a je vyzdoben nástropní freskou neznámého malíře. Další úpravy kolem roku 1790 související se zahradou jsou připisovány Ignácovi Paliardimu.[1]
Roku 1822 přešla zanedbaná nemovitost do rukou knížete Karla Egona z Fürstenbergu, vzdělaného muže, člena Královské učené společnosti, který se mimo jiné později zasloužil o vznik českého Národního muzea a po němž je také palác pojmenován. Kníže Karel Egon zde provedl dílčí užitkové zásahy a měl zde vzácné sbírky a knihy. Byl ovšem taktéž významným průmyslníkem, který v českých zemích založil slévárny a hutě, proto ve sklepě paláce zřídil sklad výrobků a železářského zboží ze svých hutí v Nižboru. Skladování oceli však mělo neblahý vliv na zahradu, která musela být na konci 19. století obnovena.[4]
V roce 1920 palác získal československý stát, který jej od roku 1922 pronajímá polskému velvyslanectví.[2]
Prostory zatupitelského úřadu nejsou veřejně přístupné, ale od roku 2008 je zpřístupněna terasová část palácové zahrady.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2012-03-26]. Identifikátor záznamu 156796 : Fürstenberský palác. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d Pavel Vlček a kol.: Umělecké památky Prahy. Malá Strana, Praha 1999, s. 249–250.
- ↑ POCHE, Emanuel. Prahou krok za krokem. 2. vyd. Praha: Panorama, 1985. 470 s. S. 125.
- ↑ Neznámá Praha [online]. 2011-12-26 [cit. 2021-06-17]. Dostupné online.
Literatura
- POCHE, Emanuel; PREISS, Pavel. Pražské paláce. 2. vyd. Praha: Odeon, 1978. 299 s. S. 80, obr. 75.
- VLČEK, Pavel. Umělecké památky Prahy. Malá Strana. Redakce Jaroslav Havel. 1. vyd. Svazek 3. Praha: Academia, 1999. 4 svazky (840 s.). ISBN 80-200-0771-7. Kapitola Malá Strana (III.), s. 249–251.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Fürstenberský palác na Wikimedia Commons
- Hrady.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Fürstenberský palác ve Valdštejnské ulici v Praze na Malé Straně, velvyslanectví Polské republiky.
Autor: VitVit, Licence: CC BY-SA 4.0
Praha 1-Malá Strana, Valdštejnská ulice
Coat of arms of Prague