František Ferdinand Šamberk
František Ferdinand Šamberk | |
---|---|
![]() František Ferdinand Šamberk 1882 | |
Rodné jméno | František Xaver Schamberger |
Narození | 21. dubna 1838 Praha ![]() |
Úmrtí | 25. prosince 1904 (ve věku 66 let) Praha-Vinohrady ![]() |
Místo pohřbení | Olšanské hřbitovy |
Povolání | spisovatel, režisér, herec a dramatik |
Choť | Julie Šamberková (1866–1876) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ferdinand František Šamberk, vlastním jménem František Xaver Schamberger[1] (21. dubna 1838 Praha-Nové Město[2] – 25. prosince 1904 Praha-Vinohrady[3]), byl český herec, režisér a autor divadelních her.
Život
Narodil se do velké rodiny obchodníka s máslem, v Praze, na Novém městě. Začal se učit řemeslu, ale prostřednictvím literátů Šumavského a Koláře se seznámil s Josefem Kajetánem Tylem. Pod jeho vlivem se pro herectví rozhodl velice záhy. Herecky se vzdělával soukromě u Josefa Jiřího Kolára, a později u Karla Šimanovského. Už ve svých 15 letech začal hrát, jako ochotník, ve Švestkově divadle, a krátce, po neúspěšném pokusu o angažmá ve Stavovském divadle (1854), odešel na venkov ke kočovným divadelním společnostem: nejprve k Zöllnerově[4], vedené J. K. Tylem (tomu propůjčil sedmdesátiletý ředitel Zöllner svou koncesi pro česká představení), pak k různým německým, se kterými se dostal až do Berlína a Královce. Do Prahy se vrátil roku 1859, a v červenci 1860 nastoupil do českého souboru Stavovského divadla. Od roku 1862 pak hrál v Prozatímním divadle, následovalo několikaměsíční angažmá v Královci, a nakonec v roce 1881 získal stálé angažmá v Národním divadle v Praze.
V pobočné letní scéně Stavovského divadla Arény na hradbách[5] se z něj stal velice populární herec-komik, ač původně hrával role tragédů. Zahrál si také řadu milovnických rolí. Ve stejném duchu psal i svoje frašky, ve kterých taky zpravidla hrál. Přidržoval se jednak tvůrčích metod svého učitele J. K. Tyla, rolím dodával módní pikantnosti - podle vzorů francouzské konverzační komedie (kombinace situací, překvapivé dějové obraty). Reagoval také na aktuální společenské události své doby. Využil znalosti stoleté tradice vídeňské frašky.
Z Národního divadla v roce 1883 odešel, pokračoval u Švandovy společnosti na Smíchově, a u Pištěkovy na Vinohradech.[1] Do Národního divadla se však v roce 1885 vrátil, a na jeho scéně hrál pak až do roku 1901, kdy odešel na odpočinek. Řada jeho her je na repertoáru mnoha divadel ještě dnes, a byly vysílány i v televizi. Zemřel ve svých 65 letech v Praze[6] a pochován je na pražských Olšanech.
Oženil se 7. ledna 1866 s herečkou Julií Šamberkovou.[7] Manželé Šamberkovi měli tři děti – Dagmar (zemřela mladá), Egmonta (novináře a zpěváka) a Vladimíra (herce a malíře). V roce 1876 se manželé rozešli.[8][9]
Citát
Krásný Ferdinand – ti kdož znali jeho pozdější falstaffovskou tělesnost, sotva si dovedli představit, že býval Ferdinand za mlada opravdu krasavec! – přivedl si z Olomouce k Prozatímnímu divadlu ženu, již mu kdekdo záviděl. Ale byl příliš světák, aby se dal trvale poutat snubním prstenem k manželské věrnosti, a jeho oslňující choť snad byla také z rodu těch, o nichž se praví po německu: "Sie war zu schön, um treu zu sein..." Ferdinand František Šamberk, ten člověk nadaný všemi dary ducha i všemi lidskými slabostmi, ztratil svou ženu způsobem, jenž byl z nejtučnějších soust tehdejší pražské chronique scandaleuse. Nemohlo se o tom mluviti či dokonce psáti veřejně, tím víc tedy nabývalo to povídání obludných rozměrů v podání ústním a narostlo dokonce až v tvrzení, že Šamberk svou ženu u Pinkasů prohrál v kartách, když už neměl co vsadit, a šťastný výherce že se nerozpakoval přerozkošnou tu výhru inkasovat trvale.
Dílo divadelní
Frašky
- Boucharon (1866)
- Blázinec v prvním poschodí (premiéra 1867)
- Svatojánská pouť (1868)
- Sedmašedesátníci (1870)
- Rodinná vojna (1880)
- Jedenácté přikázání (napsal 1881, vydáno 1882), asi jeho nejlepší veselohra, v roce 1935 zfilmována Martinem Fričem
- Podskalák (1882), zpopularizoval postavy rybářské pražské osady Podskalí, jako operetka se hraje dodnes
- Divadelní třída (1884)
- Palackého třída 27 (1884)
- Éra Kubánkova (1886), veselohra o 4 jednáních
- Výlet pana Broučka na výstavu (1893), výpravná hra o 5 dějstvích
Hry o známých postavách národního obrození
- Josef Kajetán Tyl (1882)
- Karel Havlíček Borovský (1884), čtyři jednání
Odkazy
Reference
- ↑ a b Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci. Praha : Academia, 1988. s. 479.
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika narozených u Panny Marie Sněžné, sign. PMS N5, s. 283
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti Vinohrady (kostel sv.Ludmily)
- ↑ Zöllnerova společnost. Česká divadelní encyklopedie [online]. Institut umění – Divadelní ústav. Dostupné online.
- ↑ https://www.theatre-architecture.eu/cs/db/?theatreId=2382
- ↑ AUTORSKÝ KOLEKTIV. Čeští spisovatelé 19. a počátku 20. století. Praha: Československý spisovatel, 1982. Kapitola František Ferdinand Šamberk, s. 271.
- ↑ Matrika oddaných Olomouc, 1844-1873, s. 247 (snímek 125
- ↑ Jaroslav Kvapil: O čem vím, Orbis, Praha, 1932, str. 91-94
- ↑ Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci. Praha : Academia, 1988. s. 480–481
- ↑ Jaroslav Kvapil: O čem vím, Orbis, Praha, 1932, str. 91, 93
Literatura
- ČERNÝ, František. Kapitoly z dějin českého divadla: Praha: Academia, 2000, str. 75, 85, 110, 130, 131, 151, 314, ISBN 80-200-0782-2
- Česká divadla : encyklopedie divadelních souborů. Praha : Divadelní ústav, 2000. 615 s. ISBN 80-7008-107-4. S. 387, 388, 406, 410, 541.
- Čeští spisovatelé 19. a počátku 20. století. 3. vyd. Praha: Československý spisovatel, 1982. 371 s. S. 271–272. Dostupné online
- Dějiny české literatury. 3., Literatura druhé poloviny devatenáctého století / Redaktor svazku Miloš Pohorský. 1. vyd. Praha: Československá akademie věd, 1961. 631 s. S. 598.
- GÖTZ, František, TETAUER, Frank. České umění dramatické, Část I. – činohra. Praha : Šolc a Šimáček, 1941, str. 129–131
- HLAVÁČ, Bedřich. Postavy ze staré Prahy. Praha: Petr, 1932. Dostupné online. Kapitola František Ferdinand Šamberk, s. 5–24.
- Kolektiv autorů: Národní divadlo a jeho předchůdci. Praha : Academia, 1988. s. 479–480.
- MERHAUT, Luboš, a kol. Lexikon české literatury : osobnosti, díla, instituce. 4/I. S–T. Praha: Academia, 2008. 1082 s. ISBN 978-80-200-1670-6. S. 562–564.
- POLÁK, Josef. Česká literatura 19. století. Praha : Státní pedagogické nakladatelství, 1990. 308 s. ISBN 80-04-23906-4.
- SÍLOVÁ, Z.; HRDINOVÁ, R.; KOŽÍKOVÁ, A.; MOHYLOVÁ, V.: Divadlo na Vinohradech 1907–2007 – Vinohradský ansámbl. Praha : Divadlo na Vinohradech, 2007. s. 168–169, 173, 179, 187. ISBN 978-80-239-9604-3.
- TEICHMAN, Josef. Postavy českého divadla a hudby. Praha: Orbis, 1941, str. 22, 24–5
- TOUŽIL, Gustav. Paměti F. F. Šamberka a hrst vzpomínek. Praha: Pospíšil, 1906. Dostupné online.
- VAVROUŠEK, Bohuslav; NOVÁK, Arne. Literární atlas Československý, díl 1., vydání 1952, s. 168.
- VODÁK, Jindřich: Tváře českých herců : od Josefa Jiřího Kolára k Vlastovi Burianovi. Praha : Orbis, 1967. 250 s. S. 52–57.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Ferdinand Šamberk na Wikimedia Commons
Autor František Ferdinand Šamberk ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Ferdinand Šamberk
- František Ferdinand Šamberk v Lexikonu české literatury v Digitální knihovně Akademie věd ČR
- Soupis pražských domovských příslušníků 1830-1910, Schamberger, Nikolaus *1801 s rodinou (otec Františka Ferdinanda Šamberka)
- Soupis pražských domovských příslušníků 1830-1910, Schamberger, Franz 1839
- Pobytové přihlášky pražského policejního ředitelství (konskripce) 1850-1914, Schamberger Franz Ferdinand *1838
- František Ferdinand Šamberk v souborném katalogu Akademie věd ČR
- František Ferdinand Šamberk v databázi Archivu Národního divadla
- František Ferdinand Šamberk v archivu Národního divadla Brno
- František Ferdinand Šamberk v Česko-Slovenské filmové databázi
- František Ferdinand Šamberk ve Filmové databázi
- František Ferdinand Šamberk na Kinoboxu
- František Ferdinand Šamberk v Internet Movie Database (anglicky)
- Web Český jazyk
- Web Stanětice
- Vybraná díla Františka Ferdinanda Šamberka volně dostupná v Krameriovi Městské knihovny v Praze
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Portrait of František Ferdinand Šamberk, Czech actor and playwright