František Kavalír
František Kavalír | |
---|---|
![]() | |
Narození | 6. října 1878 Osek ![]() |
Úmrtí | 8. září 1932 (ve věku 53 let) Praha ![]() |
Povolání | architekt |
Zaměstnavatelé | Bratří V. a F. Kavalírové |
Příbuzní | Václav Kavalír (sourozenec) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Kavalír, též Kavalíř[1] (6. října 1878 Osek[2] – 8. září 1932 Praha[3]) byl český architekt a publicista přelomu 19. a 20. století.[4][5]
Život
František Kavalír se narodil v rodině zedníka Václava Kavalíra a jeho manželky Terezie, rozené Holubové.[2] Vystudoval plzeňskou strojní průmyslovku a poté navštěvoval v letech 1904–1906 přednášky Jana Kotěry na pražské uměleckoprůmyslové škole. Jeho spolužákem zde byl např. Josef Gočár.[6]
Byl spoluzakladatelem Společnosti architektů, spolku Za starou Prahu a byl také spoluzakladatelem a předsedou sdružení Artěl – instituce pro vybudování českého uměleckého průmyslu.[5][6]
S o devět let starším bratrem Václavem Kavalírem založil Praze na Smíchově firmu Bratří V. a F. Kavalírové.[5] Václav Kavalír zemřel v roce 1911, ale firma pod původním názvem fungovala i nadále.[6]
V letech 1931–1932 se František Kavalír podílel na stavbě výstavní kolonie v Praze na Babě. Údajně se zde pohádal s polírem a zemřel na následný srdeční záchvat.[6] Tisková zpráva však uvádí, že zemřel náhle večer, na společenské akci.[7]
Rodinný život
František Kavalír byl ženat,[8] s manželkou Marií, rozenou Vlčkovou (1889–??)[9] měl dceru Evu.[10]
Dílo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Grand_hotel_Imperial_1927.jpg/220px-Grand_hotel_Imperial_1927.jpg)
- Okresní záložna (s bratrem V. Kavalírem), Praha – Zbraslav (1906 – 08)[4]
- dům A. Škody (s bratrem V. Kavalírem), Lysá nad Labem (1907)[4]
- nájemní dům s tělocvičnou (s bratrem V. Kavalírem), Vrázova ul. čp. 1163/XVI., Praha – Smíchov (1908 – 09)[4]
- hotel Grand, České Budějovice (1908 - 09)[6][11]
- dvojdům, Bubenečská čp. 282, 283/XIX., Praha – Dejvice (1909 – 10)[4]
- rodinný dům továrníka K. Stárka, Praha – Záběhlice (1910)[4]
- Flečkova vila (s bratrem V. Kavalírem), Riegrova čp. 950, Hořice (1910)[12]
- nájemní dům, Bílkova čp. 132, Praha – Josefov (1910 - 13)[4]
- řadový rodinný dům, Na baště sv. Ludmily čp. 252/IV., Praha – Hradčany (1911)[4]
- vila Na Hřebenkách čp. 1243/XVI., Praha – Smíchov (1911)[4]
- dvojvila Na Hřebenkách čp. 1196, 1197/XVI., Praha – Smíchov (1911)[4]
- vila Klavírka, Na Václavce čp. 175/XVI., Praha – Smíchov (1912)[6]
- vila Na Hřebenkách čp. 1304/XVI., Praha – Smíchov (1912 – 14)[4]
- radnice v Humpolci (1912 - 14)[6]
- nájemní dům, U Průhonu čp. 1201/VII., Praha – Holešovice (1914)[4]
- rodinný dvojdomek Nad Santoškou čp. 1397/XVI., Praha – Smíchov (1922)[4]
- rodinný dům malíře Tavíka Františka Šimona, V Tišině čp. 483/10, Praha 6 (1922 - 23)[6], slouží jako Velvyslanectví Alžírské demokratické a lidové republiky[13]
- Veřejná obchodní škola (Obchodní akademie), Blanická čp. 1971/XII., Praha – Vinohrady (1924 – 25)[4]
- přestavba usedlosti Hřebenka, Švédská čp. 107, Praha – Smíchov (1926 – 28)[5][6]
- Sokolská bouda, Janské Lázně (1928 – 29)[14]
- nájemní domy, Farní ul. čp. 727 – 729, Praha – Střešovice (1928 – 31)[4]
- vila Gabčíkova 1385/3 (s Aloisem Houbou), Praha 8 (1930 - 31)[15]
- vila Letošník, Na Ostrohu 1795/47, Praha 6[16]
- vila Uhlíř, Na Babě 1776/13, Praha 6[17]
Odkazy
Reference
- ↑ Osobnost: František Kavalír | Příjmení.cz. www.prijmeni.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ a b Matrika narozených Osek 21, 1874-1888, snímek 106, Záznam o narození a křtu [online]. Porta Fontium [cit. 2020-01-07]. Dostupné online.
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých fary Smíchov, sign. SM Z25, s. 43
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o KAVALÍR František. www.arch-pavouk.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-09-22.
- ↑ a b c d Významné osobnosti - Oficiální stránky obce Osek. www.obecosek.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g h i S vášní pro architekturu až do hrobu. Opomenutý mistr secese i představitel meziválečného funkcionalismu | Design. Lidovky.cz [online]. 2019-12-06 [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Architekt Fr. Kavalír zemřel při vítání mezinárodních hostí. Národní listy. 9. 9. 1932, s. 1. Dostupné online.
- ↑ Matriční záznam o sňatku Františka Kavalíra s Marií Vlčkovou farnosti při kostele P. Marie Vítězné na Malé Straně v Praze
- ↑ Soupis pražských obyvatel: Kavalír František [online]. Archiv hl. m. Prahy [cit. 2020-01-07]. Dostupné online.
- ↑ Úmrtní oznámení Františka Kavalíra. Národní politika. 10. 9. 1932, s. 12. Dostupné online.
- ↑ České Budějovice – Hotel Grand | Mladošovice. www.obecmladosovice.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Flečkova vila, Královéhradecký - SlavneVily.cz. www.slavnevily.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Vila Tavíka Františka Šimona | Databáze domů s historií. prazdnedomy.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Sokolská bouda | Databáze domů s historií. prazdnedomy.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Vila Gabčíkova 1385/3 | Databáze domů s historií. prazdnedomy.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Vila Letošník | Databáze domů s historií. prazdnedomy.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
- ↑ Vila Uhlíř | Databáze domů s historií. prazdnedomy.cz [online]. [cit. 2020-01-05]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Kavalír na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Kavalír
- František Kavalír v informačním systému abART
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Grand hotel Imperial, České Budějovice (CZ), advertisement 1927
František Kavalír (1878-1932), Czech architect