František Kožnar
František Kožnar | |
---|---|
Narození | 5. června 1897 Brozánky ![]() |
Úmrtí | 3. listopadu 1942 Berlín-Charlottenburg, věznice Plötzensee ![]() |
Příčina úmrtí | popraven gilotinou |
Národnost | česká |
Politická strana | Československá sociální demokracie |
Choť | Anna Kožnarová |
Děti | Zbyněk, Vlastimil a Julie |
člen Sokola | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
František Kožnar (5. června 1897 Brozánky – 3. listopadu 1942 Berlín-Charlottenburg, věznice Plötzensee) byl český železniční úředník a odbojář z období druhé světové války popravený nacisty.
Život
František Kožnar se narodil 5. června 1897 v Brozánkách na mělnicku. Vyučil se strojním zámečníkem a následně vystudoval mezi lety 1915 a 1919 průmyslovou školu na pražském Betlémském náměstí. Od roku 1920 pracoval u Československých státních drah v České Lípě. Byl členem Československé sociální demokracie, Sokola a místního ochotnického divadelního spolku Jirásek. V době mnichovských událostí byl mobilizován, po odstoupení pohraničí nacistickému Německu byl nucen i s rodinou opustit Českou Lípu a přesídlit do Prahy. Po německé okupaci zbytku země v březnu 1939 vstoupil do protinacistického odboje v rámci odbojové skupiny železničářů. Spolupracoval při odchodech odbojářů do zrahraničí. Za svou činnost byl 29. ledna 1941 zatčen gestapem a vyslýchán v Petschkově paláci, dále byl vězněn v Mnichově a Berlíně. Během léta 1942 byl spolu s dalšími souzen lidovým soudem za předsednictví Otto Georga Thieracka, kdy ze šestnácti obžalovaných obdrželo čtrnáct osob trest smrti, mezi nimi i František Kožnar. Popraven gilotinou byl v berlínské věznici Plötzensee 3. listopadu 1942.
Rodina
František Kožnar se oženil. S manželkou Annou měl syny Zbyňka, Vlastimila a dceru Julii. Po konci druhé světové války se do České Lípy již nikdo z rodiny nevrátil. PhDr., CSc. Zbyněk Kožnar (1925–1986) se stal novinářem, překladatelem a spisovatelem.[1] Vlastimil Kožnar (1929–1997) se stal autorem vojenské literatury faktu a překladatelem z ruštiny.[2]
Posmrtná ocenění
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Radnice_%C4%8Cesk%C3%A1_L%C3%ADpa_2019_%2815%29.jpg/220px-Radnice_%C4%8Cesk%C3%A1_L%C3%ADpa_2019_%2815%29.jpg)
- V roce 1945 byla po Františku Kožnarovi pojmenována ulice v českolipské čtvrti Kopeček[3]
- V roce 1985 byla po Františku Kožnarovi pojmenována hala kolejových brzd v českolipských Železničních opravnách a strojírnách. Pamětní deska byla v roce 2010 přesunuta na dvůr městského úřadu v České Lípě.
Odkazy
Literatura
- Naši mrtví-František Kožnar - nekrolog v časopisu Bezděz, přehled kulturních a přírodních poměrů severních Čech a Lužice, ročník X., 1948, číslo 6
Reference
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
National flag and merchant ensign of Germany from 1935 to 1945.
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Radnice na východní straně náměstí T. G. Masaryka v České Lípě, Liberecký kraj. Zeď ve dvoře s pamětními deskami - pamětní deska Františka Kožnara