František Perger
František Perger, SJ | |
---|---|
Narození | 1. července 1700 Žlutice, České království |
Úmrtí | 26. dubna 1772 (ve věku 71 let) Prešov, Uherské království |
Povolání | římskokatolický kněz |
Nábož. vyznání | katolicismus |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
František Perger (1. července 1700, Žlutice – 26. dubna 1772, Prešov) byl slovenský jezuita českého původu. Prosadil a vedl výstavbu kalvárie v Banské Štiavnici (1744–1751) a kostela kalvárie v Prešově (1753).
Život
Pocházel ze západních Čech, z poddanského městečka Žlutice. Jako dvacetiletý se stal jezuitou, studoval v Trnavě, Šoproni a Štýrském Hradci. Poté kázal v německých zemích, Uhrách a Sedmihradsku. V době velkého moru (1738-40) sloužil nejprve nemocným v Temešváru, pak tři roky v Budíně. Jeden rok sloužil jako vojenský kněz v nové komárenské pevnosti. Působil i v Petrovaradíně, v Budíně a v Košicích jako představený, provinciál a spirituál.[1] V Banské Štiavnici působil od roku 1743 do podzimu 1751.
Krátce po vysvěcení Štiavnické kalvárie byl přeložen opět do Budína a odtud do Prešova, kde po dalších 15 letech mnišské služby i dožil. Dne 5. listopadu 1771 dostal infarkt a zemřel zaopatřen svátostmi 26. dubna 1772 o půl dvanácté dopoledne.[1] Je pohřben v prešovském evangelickém kostele sv. Trojice, který byl v době jeho smrti ve správě jezuitů.
Dílo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Slovakia_Town_Presov_2154.jpg/170px-Slovakia_Town_Presov_2154.jpg)
Hned zpočátku svého působení v Banské Štiavnici F. Perger inicioval vybudování svého životního díla: impozantní kalvárie na Ostrém vrchu (Scharffenbergu). Celý projekt – kostely, kaple – se realizoval pod jeho přímým vedením.[2] Podařilo se mu přesvědčit magistrát, aby přijal patronát nad stavbou a podílel se tak na jejím financování; město pak z jeho popudu získalo ke stavbě souhlas Ostřihomského arcibiskupství. Základní kámen byl slavnostně požehnán za přítomnosti velkého počtu věřících a kněží na svátek Povýšení sv. Kříže, 14. září 1744. Hned po začátku výstavby začaly na banskoštiavnickou kalvárii pouti. Přesně rok po započetí stavby byl požehnán Horní kostel a konala se v něm první mše svatá. V roce 1746 byly dokončeny kaple Božího hrobu a Dolní kostel. Kalvárie byla dostavěna a kostely a kaple zařízeny za necelých sedm let. Slavnostní vysvěcení celé kalvárie se konalo 13. září 1751, na slavnostní mši přednesl otec Perger německé kázání.
Ještě před dostavěním kalvárie o ní Perger napsal a roku 1748 v Trnavě vydal knihu Krátke naučení o ročních pobožnostech a odpustkův v císarském, královském, a svobodném banském meste Štiavnicy, na novo-vystavěnej hore Kalvaryi, co tam na svatých schodách se obvzláštné svaté Reliquie nachádzajú.[3] Uvedl v ní poučení o modlitbách, pořádek pobožností na svátky Nalezení a Povýšení sv. Kříže, odpustky s výstupem na kalvárii spojené, modlitby k umučení Krista Pána, ke cti Božského srdce, modlitby na křížové cestě k Bolestné Matce Marii, modlitby na dvanáct hodin dne, vybuzení víry, naděje a lásky, cvičení ve ctnostech, modlitby ranní a různé pobožnosti k ukřižovanému Pánu.
Podobně jako ve Štiavnici, i když v menším rozsahu, se Perger angažoval i ve svém posledním působišti, Prešově. Vedl výstavbu kostela sv. Kříže na tamní kalvárii, který byl vysvěcen v roce 1753.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku František Perger na slovenské Wikipedii.
- ↑ a b BENOVIC, Karol, a kol. Banskoštiavnická Kalvária 1751–2001. Banská Štiavnica: Rímskokatolická církev Banská Štiavnica, 2001. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-05-07. ISBN 80-968620-0-6. S. 39–40. (slovensky) Archivováno 7. 5. 2016 na Wayback Machine.
- ↑ Kalvária, Banská Štiavnica. www.kalvaria.pagestory.sk [online]. [cit. 2014-01-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-01-30.
- ↑ Bibliozáznam č. 1019052 – na stránkách Dominikánskeho knižného inštitútu
Média použitá na této stránce
Autor: Jozef Kotulič, Licence: CC BY 2.5
Kostol sv. Kríža na Kalvárii v Prešove. IX. zastavenie,
Autor: Krajac kapusty, Licence: CC BY-SA 3.0
Tento snímek zobrazuje chráněnou kulturní památku číslo 602-2489/1 (other) Slovenské republiky.