František Schmoranz mladší
František Schmoranz | |
---|---|
![]() František Schmoranz mladší | |
Narození | 19. listopadu 1845![]() |
Úmrtí | 12. ledna 1892 (ve věku 46 let)![]() |
Místo pohřbení | městský hřbitov Slatiňany |
Alma mater | České vysoké učení technické v Praze |
Povolání | architekt, učitel, ilustrátor a designér |
Rodiče | František Schmoranz starší |
Příbuzní | Gustav Schmoranz, Jan Schmoranz a Josef Schmoranz (sourozenci) |
Ocenění | Řád Františka Josefa ![]() Řád Medžidie ![]() |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Schmoranz mladší (19. listopadu 1845, Slatiňany[1] – 12. ledna 1892, Praha[2]) byl architektem a prvním ředitelem Uměleckoprůmyslové školy v Praze.
Život
Narodil se ve Slatiňanech v domě čp. 88 v rodině Františka Schmoranze staršího, stavitele a zedníka, a jeho manželky Františky, dcery hostinského Václava Novotného ze Slatiňan. [1] Absolvoval reálku v Kutné Hoře a poté studoval na pražské polytechnice. Absolvoval studijní cestu po Německu, v Hamburku byl zaměstnán jako architekt a seznámil se zde s orientálním uměním. Roku 1873 se vrátil do Vídně a projektoval pavilony pro světovou výstavu. Poté absolvoval s architektem Janem Machytkou cestu zaměřenou na orientální architekturu a umění po Palestině a Egyptě. Od roku 1874 ve Vídni s Machytkou společně provozovali vlastní architektonickou kancelář. Od roku 1882 byl uměleckým inspektorem c. a k. textilních průmyslových škol v Rakousko-Uhersku.
Roku 1885 přesídlil do Prahy, kde se stal prvním ředitelem Uměleckoprůmyslové školy v Praze. Zároveň byl jmenován c. a k. stavebním radou.[3] V roce 1887 byl na téže škole jmenován profesorem architektury jeho mladší bratr Gustav Schmoranz. Roku 1890 byl jmenován dopisujícím členem IV. třídy České Akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění.[4]
Zemřel uprostřed práce ve 46 letech, svobodný a bezdětný.
Ocenění
Roku 1873 byl za svou činnost oceněn řádem Františka Josefa I., roku 1876 pak tureckým řádem Medžidžie (turecky: Mecidiye, anglicky Medjidie).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/aa/Slati%C5%88any_-_h%C5%99bitov%2C_Schmoranz%2C_rodina.jpg/220px-Slati%C5%88any_-_h%C5%99bitov%2C_Schmoranz%2C_rodina.jpg)
Dílo
Jeho zájem o orientální umění se výrazně odrazil v jeho realizovaných i nerealizovaných projektech. Pro světovou výstavu ve Vídni roku 1873 projektoval Egyptsko-súdánský pavilon. Po vzniku ateliéru se společně s Janem Machytkou účastnili řady soutěží na veřejné stavby po celém tehdejším Rakousku-Uhersku. Dlouhá je i řada realizovaných staveb. V Trenčianských Teplicích navrhli hlavní lázeňskou budovu a také budovu tureckých lázní Hammam, na níž měl Schmoranz zřejmě výraznější podíl.
S Janem Machytkou projektoval roku 1882 novorenesanční budovu Uměleckoprůmyslové školy v Praze. V soutěži na projekt Národního muzea v Praze získali druhou cenu. Schmoranz navrhl mj. též rekonstrukci Vlašského dvora v Kutné Hoře.
1882 - Letohrádek barona Drasche z Wartinberka v oboře pod Kunětickou horou.[5]
Odkazy
Reference
- ↑ a b SOA Zámrsk, Matrika narozených 1842-1862 ve Slatiňanech, sign.1035, ukn 8839, str.86. Dostupné online.
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele sv. Jindřicha na Novém Městě pražském
- ↑ Pobytová přihláška u pražského magistrátu
- ↑ Almanach České Akademie císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, Praha 1900, s. 36
- ↑ Lovčí zámeček z roku 1882
Literatura
- TOMAN, Prokop. Nový slovník československých výtvarných umělců. 3. vyd. Svazek 2. Praha: Rudolf Ryšavý : Tvar, 1950. Heslo Schmoranz, František mladší, s. 429.
- heslo Schmoranz František. In: kolektiv autorů. Ottův slovník naučný. Praha: Jan Otto, 1888-1909. ISBN 80-7203-007-8. Svazek XXIII. S. 14–15.
- ŠULC, Ivo. František Schmoranz mladší. In: Šulc Ivo, Uhlík Jan, Uhlíková Kristina. František Schmoranz starší a rod Schmoranzů ze Slatiňan. Praha: Artefactum, 2020. ISBN 978-80-88283-40-9.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Schmoranz mladší na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Schmoranz mladší
- František Schmoranz mladší na webu města Slatiňany
- František Schmoranz mladší v informačním systému abART
- Soupis pražských domovských příslušníků 1830-1910, Schmoranz, František *1845
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Civil/merchant marine ensign of Austria-Hungary from 1869 to 1918
Autor: Portunes, Licence: CC BY 3.0
Ribbon bar of the Ottoman Empire's Order of the Medjidie
Autor: Portunes, Licence: CC BY 3.0
Ribbon bar of the Austrian Empire's Order of Franz Joseph
František Schmoranz mladší (1845-1892)
Autor: Adam Rejha, Licence: CC BY-SA 4.0
Slatiňany - hřbitov, Schmoranz, rodina