František Wesselényi
František Wesselényi | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1605 Teplice |
Úmrtí | 23. března 1667 (ve věku 61–62 let) Slovenská Ľupča |
Povolání | uherský palatin a voják |
Choť | Žofia Bošňáková Mária Széchy |
Děti | Adam Wesselényi |
Rodiče | Stephan Wesselényi |
Příbuzní | Mikuláš Wesselényi (sourozenec) |
Funkce | uherský palatin |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Wesselényi[1] z Hadadu (slovensky Vešeléni; historickým pravopisem i Wesselini; v moderní maďarštině Wesselényi Ferenc; 1605, Slovenská Ľupča – 27. března 1667 tamtéž) byl uherský podžupan, vojenský kapitán Horního Uherska a palatin Uherského království. Byl jedním vůdců „Wesselényiho“ protihabsburského spiknutí.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Ve%C5%A1el%C3%A9ni_erb.png/170px-Ve%C5%A1el%C3%A9ni_erb.png)
Narodil se roku 1605 v obci Slovenská Ľupča jako syn Štěpána Wesselényiho, který sloužil jako dvorní rada císaře Ferdinanda II. a jeho manželky Kateřiny, rod. Deršfiové. Měl bratra Mikuláše Wesselényiho, který vstoupil do řádu jezuitu a stal se filosofem.
Byl příslušníkem šlechtického rodu pocházejícího z Novohradu. Studoval na jezuitské Královské univerzitě v Trnavě, kde konvertoval na katolickou víru.
Sloužil v protiturecké armádě barona Tomáše Bosniaka z Veľkého Bielu a Šuran, svého tchána. V roce 1644 jej Ferdinand III. povýšil do hraběcího stavu a jmenoval do funkce kapitána Fiľakovského hradu, kde nahradil svého tchána. Kromě toho František rovněž podpořil uherskými oddíly polského krále Vladislava IV. v boji proti Rusům a Tatarům, za což byl odměněn polským panstvím a občanstvím.
V roce 1647 byl v hodnosti generála jmenován do funkce hlavního kapitána Horních Uher, a v této hodnosti se účastnl bojů třicetileté války proti Švédům a později proti sedmihradskému knížeti Jiřímu I. Rákóczimu.
v roce 1655 se stal palatinem, 1660 županem Gemerské a poté i Pešťské župy. V roce 1662 byl vyznamenán španělským Řádem zlatého rouna, roku 1664 byl povýšen do hraběcího stavu s predikátem z Hadad.
Byl vojenským velitelem v boji proti Turkům i Švédům a jejich spojencům. Stál v čele uherských magnátů při vystoupení proti Habsburkům (podle něj bylo nazváno Wesselényiho spiknutí). Zemřel však dříve, než mohl své záměry realizovat a dříve než byla činnost skupiny odhalena.
Pochován je v Muráni.
Manželství a rodina
František Wesselényi byl třikrát ženatý:
- první manželka - ?
- Žofie Bošňáková (2. června 1609, Šurany - 28. dubna 1644), s níž měl dva syny
- Adam (1630-1656)
- Ladislav (* 1633)
- Anna Marie Széchyová (1610 - 18. července 1679, Kőszeg)
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku František Vešeléni na slovenské Wikipedii.
- ↑ KOVÁČ, Dušan. Dějiny Slovenska. Praha: NLN, Nakladatelství Lidové noviny 434 s. ISBN 978-80-7422-099-9. S. 69.
Literatura
- Kdo byl kdo v historii Banské Bystrice 1255–2000
- Kočiš, J.: Žofie Bošňáková a Teplička nad Váhom, Nitra 1998, 3. vydání: str. 12, 15, 17–21
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu František Wesselényi na Wikimedia Commons
Předchůdce: Pavel Pálffy z Erdödu | ![]() | Palatin Uhrerského království 1655–1667 (v letech 1668–1680 byl úřad neobsazen) | ![]() | Nástupce: (od roku 1681) Pavel I. Esterházy |
Média použitá na této stránce
Coat of arms of Hungary framed by oak and olive branches.
Wesselényi Ferenc (1605–1667) nádor portréja. Elias Widemann rézmetszete (1646)