František Wanka
JUDr. František Wanka | |
---|---|
![]() František Wanka (cca 1850) | |
Purkmistr města Plzně | |
Ve funkci: 5. září 1850 – 20. února 1861 | |
Předchůdce | Martin Kopecký |
Nástupce | Jan Maschauer |
Stranická příslušnost | |
Členství | Národní str. |
Narození | 18. ledna 1790 nebo 16. ledna 1790 Plzeň ![]() |
Úmrtí | 5. července 1869 (ve věku 79 let) nebo 3. července 1869 (ve věku 79 let) Plzeň ![]() |
Choť | Eva Wanková (Gradlová) Zuzana Wanková (Schäferová) Anna Wanková (Hübschová) |
Děti | Franz Wanka |
Profese | právník, podnikatel, purkmistr |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
JUDr. František Wanka (18. ledna 1790 Plzeň[1] – 5. července 1869 Plzeň[2]) byl český právník a podnikatel, první purkmistr města Plzně zvolený v lidovém hlasování. Ve městě působil také jako kriminální aktuár.
Život
Mládí
Narodil se v rodině Františka Wanky a jeho ženy Barbory, rozené Pernerové, v Plzni[1]. Získal právní vzdělání, následně se vrátil do Plzně a začal podnikat.
Měšťan
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Cisarsky_dum_1.jpg/220px-Cisarsky_dum_1.jpg)
Ve 30. letech 19. století se stal, trvalým či přechodným, majitelem domů U Bílé růže (vedle radnice) a přilehlého domu č. p. 3, Císařského domu na hlavním náměstí a dalších. Postupně se stal též majitelem černouhelných dolů v okolí města, nájemcem městských hutí a hamrů v Horomyslicích, Chrástu a Hradišti a patřil k nejbohatším občanům města.
Při požáru věže chrámu sv. Bartoloměje roku 1835 s nasazením vlastního života pomohl zabránit rozšíření ohně na hlavní část budovy. Roku 1842 se stal jedním ze zakladatelů Měšťanského pivovaru (Plzeňský Prazdroj). V letech 1839-1848 byl členem c. k. priv. ostrostřeleckého pluku, kde dosáhl hodnosti majora. Účastnil se červnových událostí roku 1848. Přihlásil se k Národní stráži a 7. prosince 1848 byl jmenován podplukovníkem.
Purkmistr Plzně
Na základě vyhlášení tzv. Březnové ústavy císařem Františkem Josefem I. roku 1849 se roku 1850 mohly uskutečnit volby zajišťující podstatně svobodnější možnost k volební účasti i kandidatuře. Z těchto voleb vzešel František Wanka vítězně a 5. září 1850 se stal prvním purkmistrem města zvoleným v rámci takové volby.
Během výkonu funkce Františka Wanky došlo k realizaci velkého množství významných veřejných staveb či zakládání institucí:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Plze%C5%88-Martin-Kopeck%C3%BD2008a.jpg/220px-Plze%C5%88-Martin-Kopeck%C3%BD2008a.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Plze%C5%88sk%C3%BD_Prazdroj_2.jpg/220px-Plze%C5%88sk%C3%BD_Prazdroj_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Plzen_Stara_Synagoga.jpg/220px-Plzen_Stara_Synagoga.jpg)
- dokončení demolice hradeb a stavby Saského mostu přes Mži,
- úprava Mikulášského hřbitova
- vypracování obecní řádu
- odvedení prvního příspěvku města ke stavbě Národního divadla
- zlepšení čištění veřejných míst
- zřízení bratrské hornické pokladny
- velké opravy arciděkanského chrámu a Morového sloupu na náměstí
- položení základního kamene pro stavbu Staré synagogy
- opatřeny sochy pro výklenky ohradní zdi Františkánského kláštera
- založení městské spořitelny (Wanka byl prvním předsedou)
- výstavba městské plynárny a osvětlení ulic svítiplynovými lampami (1860, prvním nájemcem plynárny František Belani)
- převedení budovy městského divadla od pravovárečného výboru pod správu města (1857)
- započetí dláždění hlavního náměstí
- výstavba pomníku purkmistru Martinu Kopeckému v Kopeckého sadech v místě někdejších hradeb (Wanka byl předsedou výboru)
- demolice památkově cenného gotického Říhovského domu na náměstí
- necitelná správa městských archiválií (částečně zachráněny archiváři Ignácem Schieblem a Martinem Hruškou)
V otázce česko-německých kulturních sporů zaujímal v úřadu František Wanka neutrální postoje. Funkci purkmistra vykonával do 20. února 1861. V nových volbách se stal členem zastupitelstva, nikoliv však vládnoucí městské rady. V úřadu jej vystřídal později na německý kulturní vliv orientovaný MUDr. Jan Maschauer.
Úmrtí
Zemřel 5. července 1869 v Plzni[2] ve věku 79 let a byl zde pohřben v kryptě Kostela Nejsvětějšího Jména Ježíš zvané též U Ježíška.
Rodinný život
František Wanka byl celkem třikrát ženatý. Roku 1818 se oženil s Evou Gradlovou, která roku 1824 zemřela. Téhož roku si Wanka vzal Zuzanu Schäferovou, ta však umírá roku 1842. Třetí manželkou mu byla Anna Hübschová, která zemřela rok před Wankovou smrtí, v roce 1878. Wanka byl otcem celkem pěti děti: František Xaver Štěpán, Zuzana Marie, Marie Ludmila, Agripina Ludmila Františka Komárková a Karel Josef Jindřich. Syn František Wanka mladší se stal vojákem, posléze velkostatkářem a poslancem Českého zemského sněmu a Říšské rady. Dcera Zuzana Marie byla manželkou bohatého plzeňského obchodníka a majitele cihelny v Bolevci Karla Klotze.
Na jeho počest byla po Františku Wankovi roku 1855 pojmenována též jedna z ulic na nově vznikajícím Jižním předměstí nedaleko městských sadů, Wankova (později Jungmannova).
Odkazy
Reference
- ↑ a b Matriční záznam o narození a křtu farnosti při kostele sv.Bartoloměje v Plzni
- ↑ a b Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti při kostele sv. Bartoloměje v Plzni
Související články
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je František Wanka
- Profil na Encyklopedie Plzně
- Přehled purkmistrů a primátorů Plzně Archivováno 4. 6. 2017 na Wayback Machine.
- Záznam o hrobce Zuzany Klotzové v Plzni
- Prijmeni.cz
- Wanka a události roku 1848
Média použitá na této stránce
Autor: Sir Iain, eagle by N3MO, Licence: CC BY-SA 3.0
Banner of the Holy Roman Empire, with the arms of Austria.
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Autor: Archive of Plzeňské besedy, Licence: CC BY-SA 4.0
František Wanka (1790–1869), Czech mayor of Pilsen (Plzeňské besedy, 1909)
Autor: Ben Skála, Licence: CC BY-SA 3.0
autor Antonín Wildt (1830-1883)
Autor: User:Tmv23, Licence: CC BY-SA 3.0
Gate of Pilsner Urquell Brewery in Plzeň, Czech Republic