Fred Erismann
Fred Erismann | |
---|---|
![]() | |
Narození | 17. ledna 1891 Winterthur |
Úmrtí | 8. července 1979 (ve věku 88 let) |
Povolání | fotograf |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Signatur_und_Firmenstempel.png/220px-Signatur_und_Firmenstempel.png)
Fred Erismann (17. ledna 1891, Winterthur – 8. července 1979) byl švýcarský divadelní, portrétní a kulturní fotograf.
Životopis
Fred Erismann se narodil ve Winterthuru. Část mládí strávil v německém Waldshutu. Vystudoval obor mechanik v Curychu. V roce 1908 odešel jako cestující tovaryš z Hamburku na rozsáhlé světové turné jako námořník, kde se dostal z bagru na uhlí na nákladní lodi k prvnímu stevardovi na osobní lodi. Během této doby se dostal kromě jiného do Jižní Ameriky, Austrálie, Itálie, Skandinávie a Ruska. Pracoval však také ve své mechanické profesi, například v Argentině v Tucománu v dílně pro generální opravy lokomotiv. Začátek první světové války v roce 1914 však ukončil jeho světové turné. Na čtyři roky se usadil v Mnichově, kde pracoval na fotografických kamerách používaných pro letecký průzkum. Vzhledem k tomu, že taková zařízení byla vystavena extrémním podmínkám, využíval Erismann, vášnivý horolezec, své lezecké túry poblíž Mnichova pro testování těchto kamer. V mnichovském kulturním životě také objevil své nadšení pro divadlo a operu.
Fotografie
Po návratu do Švýcarska v roce 1919 se začal věnovat fotografii. Stále pracoval jako přesný mechanik v Hasler AG v Bernu až do srpna 1926, poté se vyučil fotografem v Berlíně. Zde přišel do styku s významným divadelním fotografem Ellim Marcusem, od kterého se naučil umělecký přístup k práci se světlem, formou a expresivitou v tomto médiu. Setkal se také s Rosemarie Clausen, která v letech 1929 až 1933 pracovala jako asistentka Elliho Marcuse.
Po návratu do Bernu si v roce 1930 otevřel fotografické studio na Marktgasse a zhruba 40 let se věnoval fotografování. Erismann se velmi všestranně prezentoval jako divadelní, novinářský, portrétní a reklamní fotograf. Podílel se také na učňovském vzdělávání.
Od divadelní sezóny 1931/32 pracoval smluvně pro Městské divadlo v Bernu. Svou práci divadelního fotografa propojoval s filozofií určující trendy ve své profesi v tom, že si pro svou uměleckou práci hledal vlastní cestu. To znamenalo zabývat se technologií fotografického vybavení a vývoje fotografií, umělci, scénickými pracemi a scénickými situacemi. O důležitosti Erismanna napsala Martina Bolzli v Berner Zeitung z 2. listopad 2017: Po celá desetiletí byl domácím fotografem městského divadla. A definoval, co chce divadlo představit vnějšímu světu.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Widmungen_von_B%C3%BChnen-K%C3%BCnstlerinnen_und_K%C3%BCnstler_an_den_Theaterfotografen_Fred_Erismann.pdf/page1-220px-Widmungen_von_B%C3%BChnen-K%C3%BCnstlerinnen_und_K%C3%BCnstler_an_den_Theaterfotografen_Fred_Erismann.pdf.jpg)
Prostřednictvím své tvorby se dostal do kontaktu s nejvýznamnějšími scénickými umělci: Erwinem Kohlundem, Leopoldem Bibertim, Alfredem Lohnerem, Heinrichem Gretlerem, Marií Beckerovou, Therese Giehseovou, Marií Schell a Adolfem Spalingerem jako herci; Elisabeth Schwarzkopf, Inge Borkh a Else Schulz jako zpěvačkami; Joséphine Baker a Mistinguett jako estrády a klaun Grock, tanečník postav Harald Kreuzberg a Marcel Marceau jako pantomima. Často reagovali se zvláštním věnováním na jeho fotografická díla.
Podle Berner Theaterzeitung z let 1956/57 byl Erismann vyhrazenou osobou a netlačil se do popředí. Článek se zmiňuje o tiché činnosti v pozadí divadla a spoustě oběti, nekonečné trpělivosti a idealismu. Jako umělecky citlivý divadelní fotograf se na představení pečlivě připravoval, aby vycítil ty nejlepší možné okamžiky pro nahrávky. Ve stejném článku je potvrzeno, že má neuvěřitelně bezpečné pochopení osobnosti.[2]
Pro hru světla a stínu se inspiroval starými malířskými mistry, jako jsou Rembrandt nebo Goya. Miloval kontrasty světlo-tma a vybíral vhodné fotografické papíry , aby vytvořil velmi efektní nálady se třpytivými stíny. (Citace Erismanna v brožuře Kodak z roku 1953.) Erismannova fotografická díla byla používána v divadelních zprávách v tisku a v programech městského divadla. Městské divadlo v Bernu mu umožnilo vlastní stálou expozici v Käfigturmu v Bernu s fotografiemi příslušných divadelních, baletních a operních představení.
V roce 1932 se účastnil 1. Mezinárodní výstavy pro uměleckou fotografii v Luzernu a byl oceněn stříbrnou medailí. Aktuální výstavy o jeho tvorbě se konaly až po jeho smrti: v roce 1994 ve Worbu a v roce 2017 v Bernu: Licht an! Berner Theatermomente (Světlo! Bernské divadelní momenty).
Erismann byl ženatý, měl dceru a žil v Ostermundigenu poblíž Bernu.
Odkaz
O zpracování a indexaci sbírky fotografií z archivu Městského divadla v Bernu a soukromé sbírky fotografa se stará Švýcarský archiv múzických umění, Nadace SAPA (Švýcarský archiv múzických umění). Fond obsahuje 5 000 papírových tisků a 90 000 negativů.
Galerie
Arthur Loosli jako Hamor v Jefte od G. F. Handela v Městském divadle v Bernu, 1964
Heinrich Gretler jako Wilhelm Tell v Městském divadle v Bernu, 1935
Švýcarský klaun Grock, 1931
Jack Menn a Lisa Czóbel v baletu „Carmen“, asi 1945 v Městském divadle v Bernu
Scéna z baletu
Ingeborg Arnoldi ve hře „Matka odvaha“ 1968
Joséphine Baker
Snímek z „Das Mädel aus der Vorstadt“ od Johanna Nestroye
Scéna „Marie Stuartovna“ od Friedricha Schillera
„Sen noci svatojánské“ od Williama Shakespeara
Scéna ze „života Galileiho“ od Bertolda Brechta
Kristus ve hře Selzach Passion Play, 1952
Tiskové zprávy o Fredovi Erismannovi
- Berner Tagblatt (heute Berner Zeitung BZ): Vom Schiffsjungen zum Theaterphotographen; Samstag, 16. ledna 1971
- Berner Zeitung: Das Gesicht im besten Licht; Dienstag, 24. dubna 1984
- Der Bund: Fundgrube für Theaternarren; Samstag, 28. dubna 1984
- Berner Tagwacht: Theatergrössen; zur Ausstellung Worb 1984
Výstavy
- 1930–1970, Dauerausstellung des Stadttheaters Bern im Käfigturm Bern
- 1932, Luzern, Altes Rathaus, 1. Internationale Ausstellung für künstlerische Fotografie
- 1984, Atelier Worb, Fotoausstellung des Berner Portrait- und Theaterfotographen Fred Erismann aus seiner Sammlung 1930–1970 unter dem Patronat der Stiftung schweiz. Theatersammlung
- 2017, Bern Kornhausforum, Licht an! Berner Theatermomente im Kornhausforum Bern
Literatura s fotografiemi Erismanna
- Franz A. Roedelberger; Bern-Buch, Buchverlag der Verbandsdruckerei Bern 1953, s fotografiemi Erismanna na stranách: 43, 48, 49, 53, 62, 98, 106, 147
- Heidy Greco-Kaufmann; Stadtnarren, Festspiele, Kellerbühnen, Chronos Verlag 2017, ISBN 978-3-0340-1374-1, seznam obrázků: 100, 101, 102, 103, 105, 107, 108, 109, 110, 112, 114, 123, 132, 146
- Paul Suter; Sängerlexikon, Atlantis Musikbuchverlag AG Zürich 1989, ISBN 3-254-00154-0, seznam obrázků: 9, 10, 14, 16 21, 30, 42, 44, 52, 71, 79, 80, 87, 88, 90, 96, 98, 123, 141, 142, 157, 171, 179, 183, 187, 190.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Fred Erismann na německé Wikipedii.
- ↑ Martina Bolzli. [s.l.]: [s.n.] Dostupné online.
- ↑ Berner Theaterzeitung Spielzeit 1956/57, 42. Jahrgang: Fred Erismann – 25 Jahre Hausphotograph am Stadttheater
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Fred Erismann na Wikimedia Commons
- Erismann, Fred na fotoCH
- Fotobestände zum Berner Stadttheater, Nadace SAPA, Švýcarský archiv múzických umění
- Fotografie Freda Erismanna ve švýcarském sociálním archivu
- Martina Bolzli: «Lieber nichts Ausländisches mehr», Berner Zeitung, 2. listopadu 2017
- Katalog Archivováno 29. 11. 2020 na Wayback Machine., I. mezinárodní výstava umělecké fotografie. Lucerne, od 23. července do 21. srpna 1932
Média použitá na této stránce
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Nahaufnahme aus "Ein Sommernachtstraum" von William Shakespeare
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Szenenbild aus "Maria Stuart" von Friedrich Schiller
Autor: Fred Erisman, Kulturfotograf, Bern, Licence: CC BY-SA 4.0
Arthur Loosli in der Rolle als Hamor in Jephtha von G. F. Händel am Stadttheater Bern 1964
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Momentaufnahme aus "Das Mädel aus der Vorstadt" von Johann Nestroy
Autor: Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Signatur und Firmenstempel vom Fotogeschäft Fred Erismann in Bern
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Aufnahme des Christus an den Selzacher Passionsspielen 1952
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Szenenbild aus dem "Leben des Galilei" von Bertold Brecht
Autor: Margrit Erismann (Ehefrau des Fred Erismann), Licence: CC BY-SA 4.0
Theaterfotograf Fred Erismann bei der Arbeit in seinem Atelier.
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Ingeborg Arnoldi in "Mutter Courage" 1968
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Heinrich Gretler als Wilhelm Tell am Stadttheater Bern 1935
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Der Schweizer Clown Grock 1931
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Jack Menn und Lisa Czobel in Tanz aus «Carmen», um 1945 am Stadttheater Bern
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Widmungen von Bühnen-Künstlerinnen und Künstler an den Theaterfotografen Fred Erismann: Inge Borkh, Leopold Biberti, Erwin Kohlund, Elisabeth Schwarzkopf, Elfi Strauch, Alfred Lohner
Autor: Theaterfotograf Fred Erismann, Licence: CC BY-SA 4.0
Szenenbild aus einem Ballett