Bedřich František z Thun-Hohensteinu
Bedřich František z Thun-Hohensteinu | |
---|---|
![]() Bedřich František z Thun-Hohensteinu na rytině Mukařovského z roku 1881 | |
Rakouský vyslanec v Rusku | |
Ve funkci: 1859 – 1863 | |
Předchůdce | Emerich Széchényi |
Nástupce | Friedrich Revertera |
Rakouský vyslanec v Prusku | |
Ve funkci: 1852 – 1855 | |
Předchůdce | Anton Prokesch von Osten |
Nástupce | Jiří Esterházy |
Rakouský vyslanec u Německého spolku | |
Ve funkci: 1850 – 1852 | |
Předchůdce | Karl Ludwig Bruck |
Nástupce | Anton Prokesch von Osten |
Rakouský vyslanec v Bavorsku | |
Ve funkci: 1849 – 1850 | |
Předchůdce | Adolf Brenner-Felsach |
Nástupce | Valentin Esterházy |
Rakouský vyslanec v Sardinii | |
Ve funkci: 1844 – 1848 | |
Předchůdce | Felix ze Schwarzenbergu |
Nástupce | Karl Ferdinand Buol-Schauenstein |
Narození | 8. května 1810 Děčín ![]() |
Úmrtí | 24. září 1881 (ve věku 71 let) Děčín ![]() |
Místo pohřbení | Thunská rodinná hrobka pod kaplí sv. Jana Nepomuckého v (Děčíně)-Chrástu, od roku 1995 krypta kostela Povýšení svatého Kříže v Děčíně |
Choť | (1845) Leopoldina z Lambergu (1825–1902) |
Rodiče | František Antonín I. z Thun-Hohensteinu (1786–1873) a Terezie Marie z Brühlu (1784–1844) |
Děti | 1. Terezie (1846–1859) 2. František z Thun-Hohensteinu (1847–1916) 3. Karolína, provd. Sanguszko-Lubartowiczová (1848–1926) 4. Marie Josefa, provd. Thurn-Taxisová (1850–1929) 5. Arnoštka (Ernestina), provd. Gudenusová (1853–1910) 6. Vilemína, provd. Lerchenfeld-Köferingová (1855–1935) 7. Leopoldina, provd. Ledebur-Wichelnová (1857–1911) 8. Eduard z Thun-Hohensteinu (1860–1885) 9. Bedřich z Thun-Hohensteinu (1861–1863) 10. Jaroslav z Thun-Hohensteinu (1864–1926) 11. Josefína, provd. Hutten-Czapska (1867–1903) |
Příbuzní | bratr: František Antonín II. z Thun-Hohensteinu (1809–1870) bratr: Leopold Lev z Thun-Hohensteinu (1811–1888) sestra: Anna Marie z Thun-Hohensteinu (1812–1885) |
Profese | diplomat a politik |
Commons | Friedrich von Thun und Hohenstein |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bedřich František Josef Michael hrabě z Thun-Hohensteinu (německy Friedrich Franz Joseph Michael Graf von Thun und Hohenstein; 8. května 1810 Děčín[1] – 24. září 1881 Děčín[2]) byl český šlechtic, velkostatkář, politik a rakouský diplomat.[3] Od mládí dlouhodobě působil v diplomatických službách a zastával funkce v řadě evropských zemí, nakonec byl rakouským velvyslancem v Rusku (1859–1863). Mimoto byl také poslancem českého zemského sněmu, v Čechách vlastnil velkostatek Děčín. Jeho starší syn František Antonín (1847–1916) jako významný politik získal v roce 1911 titulu knížete.
Životopis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Tetschen-Schloss2.jpg/220px-Tetschen-Schloss2.jpg)
Pocházel ze šlechtického rodu Thun-Hohensteinů, patřil k děčínské větvi a byl druhorozeným synem Františka Antonína I. z Thun-Hohensteinu (1786–1873). Po maturitě na gymnáziu studoval práva na Karlově univerzitě. V roce 1835 vstoupil do diplomatických služeb, působil jako atašé v Haagu a vyslanecký tajemník v Turínu. Vstoupil do rakouských diplomatických služeb. V letech 1843 až 1847 byl v Turíně, následně ve Stockholmu a od roku 1849 v Mnichově. V roce 1850 byl vyslancem na kongresu ve Frankfurtu. Po založení Německého spolku se stal prezidentem jeho zemského sněmu. V roce 1855 sloužil v Lombardii u slavného českého vojevůdce, polního maršála Josefa Radeckého z Radče. V letech 1857 – 1863 působil jako vyslanec a zplnomocněný ministr v Petrohradě, v roce 1863 odešel do výslužby. Vzhledem k morganatickému manželství staršího bratra Františka Antonína zdědil v roce 1873 majetek děčínské větve Thunů (Děčín, Jílové, Bynov).
Jako český velkostatkář byl zvolen do Českého zemského sněmu (1866–1867 a 1870–1871). Od roku 1879 byl dědičným členem Panské sněmovny Říšské rady. Byl rytířem Leopoldova řádu, během diplomatických misí získal také sedm vyznamenání v několika evropských zemích.
Rodina
V roce 1845 se oženil s hraběnkou Leopoldinou z Lambergu (1825–1902), která byla dědičkou několika velkostatků na Moravě (Kvasice, Morkovice, Zdounky). Později se stala c. k. palácovou dámou a dámou Řádu hvězdového kříže. Z manželství pocházelo jedenáct dětí, dědicem statků v Čechách se stal starší syn František Antonín (1847–1916), který byl během své kariéry rakouským předsedou vlády (1898–1899), dvakrát místodržitelem v Čechách (1889–1896 a 1911–1915) a v roce 1911 získal titul knížete. Zemřel bez mužského potomstva, takže knížecí titul přešel na mladšího syna Jaroslava Františka (1864–1927), který původně zdědil moravské statky. Velkostatek Zdounky zdědila dcera Marie Josefína (1850–1929), provdaná Thurn-Taxisová.[4]
- 1. Terezie (1846–1859)
- 2. František Antonín 1. kníže z Thun-Hohensteinu (2. září 1847, Děčín – 1. listopadu 1916, tamtéž), rakouský ministerský předseda 1898–1899, místodržitel v Českém království 1889–1896 a 1911–1915, nejvyšší hofmistr arcivévody Františka Ferdinanda d'Este 1896–1898, poslanec českého zemského sněmu, dědičný člen rakouské panské sněmovny, c. k. tajný rada, komoří, rytíř Řádu zlatého rouna, 1911 povýšen na knížete, majitel velkostatku Děčín, I. manž. 1874 Anna Marie princezna ze Schwarzenbergu (1. května 1854, Praha – 24. prosince 1898, Vídeň), II. manž. 1901 Arnoštka Johanna hraběnka Thun-Hohensteinová, ovdovělá Vratislavová z Mitrovic (24. listopadu 1858, Praha – 13. května 1948, Dírná)
- 3. Karolína (23. září 1848 – 1926), manž. 1868 Roman Damian kníže Sanguzsko-Lubartowicz (17. října 1832, Převorsk – 11. ledna 1917, Slavuta), ruský carský komoří, rytmistr carské gardy
- 4. Marie Josefína (6. srpna 1850, Frankfurt – 29. srpna 1929, Zdounky), majitelka velkostaku Zdounky, manž. 1872 Bedřich princ Thurn-Taxis (10. října 1839, Sárospatak – 4. července 1906, Zdounky), c. k. komoří, generálmajor
- 5. Arnoštka (12. března 1853, Berlín – 4. května 1910, Waidhofen an der Thaya), manž. 1872 Jindřich hrabě Gudenus (25. prosince 1839 – 19. března 1915), c. k. komoří, rytmistr, dědičný člen rakouské panské sněmovny, spolumajitel velkostatků Moravec a Mitrov
- 6. Vilemína (16. prosince 1855, Verona – 25. září 1935), manž. 1874 Maxmilián Emanuel hrabě Lerchenfeld-Köfering (4. února 1846, Mnichov – 30. prosince 1913, Arco), bavorský královský komoří a nadporučík
- 7. Leopoldina (21. ledna 1857, Verona – 4. července 1911, Bolzano), manž. 1877 1877 František hrabě z Ledebur-Wichelnu (16. dubna 1844, Praha – 7. října 1893, Telnice), c. k. komoří, nadporučík, majitel velkostatků Velichov a Všebořice
- 8. Eduard (1860–1885), c. k. komoří, nadporučík
- 9. Bedřich (1861–1863)
- 10. Jaroslav František 2. kníže z Thun-Hohensteinu (23. května 1864, Děčín – 5. března 1929, tamtéž), c. k. tajný rada, komoří, poslanec českého a moravského zemského sněmu, poslanec říšské rady, dědičný člen rakouské panské sněmovny, starosta v Kvasicích, majitel velkostatků Kvasice a Děčín, 1916 dědic titulu knížete, manž. 1887 Marie Pia hraběnka Chotková (11. července 1863, Berlín – 21. června 1935, Jílové)
- 11. Josefína (23. června 1867, Děčín – 13. srpna 1903, Rusko), manž. 1886 Jerzy hrabě z Hutten-Czapski (4. prosinec 1861, Minsk – 26. července 1930)
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu farnosti Děčín
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnosti Děčín
- ↑ Ottův slovník naučný, 25. díl; Praha, 1906; s. 400 dostupné online
- ↑ Rodina Bedřicha Thun-Hohensteina in: Gothaisches genealogisches Taschenbuch der gräflichen Häuser, Gotha, 1868; s. 902–903 dostupné online
Literatura
- Protokolle des preußischen Staatsministeriums. Svazek 4/2 S. 656.
- Meyers Großes Konversations-Lexikon. Svazek 19, Leipzig 1909, S. 510–511 Digitalisat.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bedřich František z Thun-Hohensteinu na Wikimedia Commons
- Fridrich Thun-Hohenstein na webu rakouského parlamentu Archivováno 1. 3. 2021 na Wayback Machine.
- Záznam k zámecké knihovně Kvasice
- záznam o rodině v časopise obce Kvasice Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine.
- Rodokmen děčínské větve Thun-Hohensteinů na stránkách genealogy.euweb.cz (Miroslav Marek)
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Autor: SchiDD, Licence: CC BY 3.0
Schloss in Tetschen (Děčín) an der Elbe in Nordböhmen
Portrait of Friedrich von Thun und Hohenstein (1810-1881), Austrian diplomat. Based on a photograph by Jindřich Eckert (1833-1905) and Julius Müller (1831-1904).