Guillaume Berggren
Guillaume Berggren | |
---|---|
![]() | |
Narození | 20. března 1835 Stockholm |
Úmrtí | 26. srpna 1920 (ve věku 85 let) Konstantinopol |
Povolání | fotograf |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Guillaume_Berggren_Anders_a_Emma_Zornovi_Claes_Adelsk%C3%B6ld_otrokar.jpg/300px-Guillaume_Berggren_Anders_a_Emma_Zornovi_Claes_Adelsk%C3%B6ld_otrokar.jpg)
Pehr Vilhelm Berggren, známý jako Guillaume Berggren, (20. března 1835, Stockholm – 26. srpna 1920, Istanbul) byl švédský fotograf působící v Istanbulu.[1]
Životopis
Narodil se v chudé rodině s mnoha dětmi a odešel z domova, aby se stal učedníkem u tesaře. Během několika let si našel místo jako asistent mistra tesaře, Carla Knuta Edberga (?–1896). Na jeho doporučení dokázal Berggren získat pas bez data vypršení platnosti a začal cestovat v roce 1855.[2]
Při návštěvě Berlína se seznámil s fotografkou a dostal své první lekce fotografie. Krátce poté zemřela a on zdědil její fotografickou kameru.[1] Poté pokračoval ve svých cestách přes Drážďany, Lublaň, Bukurešť a Oděsu a v roce 1866 přijel do Istanbulu. Krátce poté přijal francouzské křestní jméno a na adrese Istiklal Caddesi založil fotografické studio s názvem „Lilla Sverige“ (Malé Švédsko).[2]
Jeho fotografie byly většinou scénami všedního dne, ale také fotografoval události spojené s rusko-tureckou válkou a zahájením provozu Orient expresu. Jeho hlavním zdrojem příjmů byli turisté.
V roce 1883 se vrátil do Švédska, ale brzy se do Istanbulu vrátil s mladou ženou, kterou představoval jako svou neteř, Hildou Ullin. To, co mělo být návštěvou, se změnilo na celoživotní závazek, protože s ním zůstala, aby mu pomohla provozovat jeho studio a spravovat obchod, který provozovala několik let po jeho smrti.[2] Rovněž využili rostoucí popularity pohlednic a vytvořili řadu krajin a městských scén. Jejich obchod byl ve Švédsku dobře známý a stal se oblíbeným místem švédských cestovatelů, včetně několika významných osobností, jako jsou Anders a Emma Zornovi, král Oskar II. nebo Sven Hedin.[1]
Návštěva Zornových je popsána v autobiografických poznámkách Claese Adolfa Adelskölda:
„Na Štědrý den ráno jsme se se Zornem rozhodli zahrát na Turky a šli jsme za tímto účelem ke švédskému fotografovi, panu Berggrenovi, usazenému v Konstantinopoli, aby nás vyfotografoval ve skupině nastrojené jako domorodci. Skupina, kterou uspořádal Zorn, obsahovala starého obchodníka s otroky (to jsem byl já), Emma Zorn byla otrokyně, o kterou se hádali dva milenci, Zorn a Axel, a snažili se jeden druhého přeplatit.“[3]
Nakonec, jak se cena a velikost fotoaparátů snižovaly a turisté si mohli koupit vlastní, bylo pro něj stále obtížnější si vydělat na živobytí. V jednu chvíli byl zjevně nucen prodat některé ze svých skleněných negativů zahradníkům, kteří je využívali ke stavbě skleníků. Naštěstí se o tom dozvěděli úředníci na německém velvyslanectví, kteří v roce 1916 většinu jeho negativů odkoupili.[1] Nyní jsou zachovány v Německém archeologickém institutu v Istanbulu.[4]:s.7 Navzdory tomu Berggren zemřel v bídě 26. srpna 1920. Bylo mu 85 let.
Velká sbírka jeho fotografií je k vidění v Muzeu moderny.[5]
Výstavy
Podle zdroje:[6]
- Guillaume Berggren. Photographic Panoramas from the Straits of Bosporus and Constantinople, 3. listopadu – 16. prosince 1984, Muzeum moderny
- Guillaume Berggren. Photographic Panoramas from the Straits of Bosporus and Constantinople, 11. března – 21. dubna 1989, Muzeum moderny
Galerie
- Ponorka Nordenfelt II švédského vynálezce Thorstena Nordenfelta
- Muž, dítě a psi před budovou, pravděpodobně v Istanbulu, 1870
- Aliers de Dolma-Bagtché
- Bazar de Stamboul. Maison Sadullah & Cie
- Hrad Boğazkesen, Tophane, 1880–1890
- Galatský most, 1880–1890
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Guillaume Berggren na anglické Wikipedii.
- ↑ a b c d Sultanens svenske fotograf, Populär historia #6, 1994, Britta Ramklint
- ↑ a b c Leif Wigh, Fotografiska vyer från Bosporen och Konstantinopel: om den svenske fotografen G. Berggren och hans verksamhet under 1800-talet i det ottomanska Turkiet, Fotografiska museet, Stockholm, 1984 ISBN 978-91-7100-265-5
- ↑ Adelsköld, Claes Adolf, Utdrag ur mitt dagsverks- och pro diverse-konto. D. 4, Autobiografiska anteckningar m. m., Stockholm, 1901
- ↑ Archivovaná kopie. www.dainst.org [online]. [cit. 2020-11-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2017-07-04.
- ↑ Moderna Museet - Collection. sis.modernamuseet.se [online]. [cit. 2020-11-20]. Dostupné online.
- ↑ Chronology exhibitions and events. Moderna Museet i Stockholm [online]. [cit. 2020-11-20]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Guillaume Berggren na Wikimedia Commons
- „O Tarihi Fotoğrafları 1888 Yılında Guillaume Berggren Çekmiş“ na stránkách Geyveyoresı.com
- More works by Berggren na stránkách ArtNet.com
Média použitá na této stránce
Swedish photographer Guillaume Berggren (1835-1920)
Návštěva Zornových je popsána v autobiografických poznámkách Claese Adolfa Adelskölda: „Na Štědrý den ráno jsme se se Zornem rozhodli zahrát na Turky a šli jsme za tímto účelem ke švédskému fotografovi, panu Berggrenovi, usazenému v Konstantinopoli, aby nás vyfotografoval ve skupině nastrojené jako domorodci. Skupina, kterou uspořádal Zorn, obsahovala starého obchodníka s otroky (to jsem byl já), Emma Zorn byla otrokyně, o kterou se hádali dva milenci, Zorn a Axel, a snažili se jeden druhého přeplatit.“
Title: Aliers de Dolma-Bagtché / G. Berggren. Abstract/medium: 1 photographic print.
Nordenfelt submarine of the Ottoman empire, probably Abdül Hamid (Nordenfelt II), c. 1886. Photograph by Guillaume Berggren (1835–1920).
Title: Men, children, and dogs in front of a building, probably in Istanbul] / G. Berggren Abstract/medium: 1 photographic print.
Title: Bazar de Stamboul. Maison Sadullah & Cie / G. Berggren. Abstract/medium: 1 photographic print.