Hřbitov svaté Otýlie
Hřbitov svaté Otýlie | |
---|---|
![]() Hlavní vstup na hřbitov | |
Lokalita | |
Stát | ![]() |
Obec | Nemanice a České Budějovice 3 |
Zeměpisné souřadnice | 48°59′57,95″ s. š., 14°29′4,29″ v. d. |
Odkazy | |
Kód památky | 37509/3-833 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hřbitov svaté Otýlie je hlavní českobudějovický hřbitov. Nachází se u Pražské třídy v Nemanicích. Součástí hřbitova je krematorium s obřadní síní a kaple svaté Otýlie, podle které je celý hřbitov pojmenován.
Historie
Hřbitov byl založen v roce 1887, výstavbu řídil Jakob Stabernak. Vysvětil jej 23. dubna 1889 biskup Martin Josef Říha. První pohřeb proběhl téhož dne. V roce 1891 nechal starosta Josef Kneissl upravit obřadní síň na kapli sv. Otýlie na počest své zesnulé manželky Otýlie[1].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/%C4%8C.Bud%C4%9Bjovice%2C_h%C5%99bitov_sv._Ot%C3%BDlie%2C_kaple_%2801%29.jpg/220px-%C4%8C.Bud%C4%9Bjovice%2C_h%C5%99bitov_sv._Ot%C3%BDlie%2C_kaple_%2801%29.jpg)
Hřbitov byl postupně rozšiřován o další části až do dnešní rozlohy. V letech 1923–25 bylo postaveno krematorium, v letech 1975–80 bylo vystavěno současné krematorium. V 60. letech 20. století došlo ke zřízení rozptylové loučky.
Současnost
V současnosti má hřbitov rozlohu 11,5 ha a asi 15 500 hrobů. Mezi významné osobnosti pohřbené na hřbitově patří hudební skladatel Bohuslav Jeremiáš, malíř Otto Matoušek, politici August Zátka, Wendelin Rziha, Otakar Svoboda, Josef Taschek a Albín Dlouhý, továrník a starosta města Johann Stegmann nebo francouzský filozof a člen odbojového hnutí Pierre Kaan. Části hřbitova včetně krematoria a kaple sv. Otýlie jsou chráněny jako kulturní památka České republiky.
Církevní pohřebiště
V centrální části hřbitova se nachází (v VIII. oddělení) hrobka českobudějovických biskupů, kde jsou pohřbeni biskupové Martin Josef Říha, Josef Antonín Hůlka, Šimon Bárta, Josef Hlouch a Jiří Paďour. V sousedství biskupské hrobky je pak oddělení kněžských hrobů, kde jsou pohřbeni jednak kanovníci českobudějovické kapituly, jednak další kněží, kteří působili v českobudějovické diecézi (např. kněz a spisovatel Tomáš Koupal) a také dva vyšebrodští cisterciáci (Gerhard Nýdl a Vojtěch Ivo Kvapil). V sousedství se pak nachází hrobka kongregace redemptoristů, v níž jsou pohřbeni kněží a laičtí bratři této kongregace, kteří působili v českobudějovické redemptoristické koleji. V této hrobce je také pohřben 11. českobudějovický biskup Antonín Liška, který byl členem této kongregace. Několik jednotlivých kněžských hrobů je i v jiných částech hřbitova. V centrální části hřbitova jsou dále oddíly s hroby členek ženských kongregací Školských sester de Notre Dame a Sester Nejsvětější Svátosti.
Odkazy
Reference
- ↑ http://www.denik.cz/jihocesky-kraj/hrbitov-pojmenoval-starosta-na-pocest-zesnule-manzelky-20141030-glqy.html Hřbitov v Budějovicích pojmenoval starosta na počest zesnulé manželky
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hřbitov svaté Otýlie na Wikimedia Commons
- Historie hřbitova
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Czeva, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Czeva, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: