Haličsko-vladiměřské království
Haličsko-vladiměřské království Królestwo Galicji i Lodomerii Königreich Galizien und Lodomerien Королівство Галичини та Володимирії
| |||||||||||||||||||||||
geografie
| |||||||||||||||||||||||
obyvatelstvo | |||||||||||||||||||||||
státní útvar | |||||||||||||||||||||||
monarchie (korunní země) | |||||||||||||||||||||||
státní útvary a území | |||||||||||||||||||||||
|
Haličsko-vladiměřské království, též Království Haličské a Vladiměřské (polsky Królestwo Galicji i Lodomerii, německy Königreich Galizien und Lodomerien), zjednodušeně Rakouská Halič nebo jen Halič, byla korunní země habsburské monarchie, Rakouského císařství a později Rakouska-Uherska. Vzniklo v roce 1772 na základě prvního dělení Polska anexí jižní části polského území. Během třetího dělení Polska v roce 1795 bylo rozšířeno o Krakov a zbytek Malopolska a začleněno do Habsburské monarchie jako království, poté roku 1804 jako korunní země Rakouského císařství, a to až do roku 1918, kdy se Rakousko-Uhersko rozpadlo a celé území nakonec připadlo Druhé Polské republice. Dnes je rozděleno mezi Polsko a Ukrajinu.
Jednalo se o druhou největší habsburskou korunní zemi po Uherském království. Rozloha činila zhruba 78 500 km² (bez Bukoviny), počet obyvatel roku 1910 přesahoval 8 milionů. Prostírala se vně karpatského oblouku, vymezená byla zhruba povodím nejhořejší Visly a dále pak jejím tokem až k soutoku se Sanem, pak hranice vedla zhruba na východ přes pásmo Roztočí, na jihovýchod Volyňskou vysočinou a nakonec po Zbruči, Dněstru a Čeremoši zpět na Karpaty.
Historie
V roce 1772 se habsburské soustátí zúčastnilo prvního dělení Polska, během něhož zabralo jižní část polského státu (konkrétně byla zabrána jihozápadní část Malopolské provincie – jižní (pravobřežní) Malopolsko a Červená Rus). Dělení Polska bylo ve své době rozporuplným činem, který v Evropě vyvolával smíšené pocity. Habsburkové chtěli svým činům dát nádech legálnosti, ale nenašli žádná současná ani dávná práva nebo nároky na Malopolsko. Jediné pojítko, které by je mohlo spojovat s nově zabraným územím, vedlo přes titul uherského krále, který Habsburkové vlastnili. V 13. až 14. století Polsko a Uhersko soupeřilo o Červenou Rus. Uhersku se dokonce nakrátko podařilo ovládnout největší státní útvar na tomto území – Haličské knížectví (hlavní město Halič). Tímto způsobem toto polské území dostalo v habsburském soustátí název téměř neznámého, z mapy Evropy dávno zmizelého rusínského knížectví – Haliče. Druhá složka oficiálního názvu pocházela od města Vladiměř, podle nějž se v historii nazývalo Volyňsko-vladiměřské knížectví; sama Vladiměř nicméně součástí rakouské Haliče nikdy nebyla.
Po páté rusko-turecké válce (1768–1774) Habsburkové získali Bukovinu a v roce 1775 ji připojili k Haliči. V roce 1795 se Habsburkové zúčastnili ještě 3. dělení Polska, během něhož zabrali zbytek Malopolska (včetně Krakova) a jižní část Mazovska.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Flag_of_Galicia_and_Lodomeria_%281849-1890%29.svg/110px-Flag_of_Galicia_and_Lodomeria_%281849-1890%29.svg.png)
Nově nabytá území dostala název Západní Halič (geograficky se jednalo spíše o „severní“; někdy byla označována také jako Nová Halič), ale během napoleonských válek v roce 1809 o ně Habsburkové přišli (stala se součástí vytvořeného v r. 1807 polského Varšavského vévodství). Krátce, v letech 1809–1815, Habsburkové přišli také o Tarnopol s okolím, ale po napoleonských válkách ho Rusové Habsburkům vrátili. Posledním územím připojeným k rakouské Haliči byla Krakovská republika (1815–1846) získaná Habsburky po nezdařeném polském povstání na Haliči v roce 1846. V roce 1849 Bukovina získala status samostatné provincie a byla od Haliče oddělena. V roce 1850 byla rakouská Halič administrativně rozdělena na Západní (středisko Krakov) a Východní (Lvov).
Do roku 1918 byla Halič jednou z korunních zemí monarchie. Disponovala zemskou samosprávou, jejímž nejvyšším orgánem byl Haličský zemský sněm sídlící ve Lvově. Stala se jádrem polské kultury a národního života, neboť rakouská vláda k tomu byla mnohem benevolentnější než Prusko (později Německo) a Rusko, kde žili ostatní Poláci. Podle sčítání roku 1910 se nicméně k polské národnosti hlásilo jen necelých 60 % haličských obyvatel, zatímco 40 % tvořili Rusíni resp. Ukrajinci, obývající zejména venkov ve střední a východní části území. Přes 10 % obyvatel se hlásilo k židovské víře.
Roku 1918 byla západní část Haliče, s naprostou převahou Poláků, začleněna do obnoveného Polska. Na východě území, kolem Lvova, se ustavila Západoukrajinská lidová republika, která se 22. ledna 1919 oficiálně sloučila s Ukrajinskou lidovou republikou. Na základě smlouvy mezi Polskem a Ukrajinou podepsané roku 1920 ovšem Polsku připadla i celá východní část Haliče, kterou mu 14. března 1923 oficiálně přisoudila i Společnost národů s podmínkou, že polská vláda zaručí oblasti autonomii. V rámci obnoveného Polska, které bylo na rozdíl od někdejšího Polsko-litevského státu centralistickým státem, byla však Halič jako administrativní jednotka zrušena a rozdělena mezi několik vojvodství. Ta nicméně respektovala historickou hranici bývalé rakouské korunní země. Po vypuknutí druhé světové války a porážce Polska v roce 1939 si území Haliče mezi sebe rozdělilo Německo a Sovětský svaz, hranice vedla zčásti po řece San. Po válce byla tato linie zhruba zachována jako nová polsko-sovětská hranice.
V poválečném administrativním členění již nebyla Halič nijak zmiňována, její hranice je však z velké části stále dodržována. V Polsku jde o severovýchodní hranici Malopolského a celou severní hranici Podkarpatského vojvodství, ukrajinské části Haliče odpovídá Lvovská, Ivanofrankovská a s výjimkou nejsevernější části i Ternopolská oblast.
Odkazy
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Haličsko-volyňské království na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Autor: David Liuzzo, eagle by N3MO (re-uploaded by Dragovit), Licence: CC BY-SA 3.0
Banner of the Holy Roman Empire, double headed eagle without haloes (1400-1806)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Flag of Second Polish Republic and later People's Republic of Poland in period from March 29, 1928 to March 10, 1980. Red shade used here is HTML "vermilion" #E34234. Proportion 5:8.
Flag of Second Polish Republic and later People's Republic of Poland in period from March 29, 1928 to March 10, 1980. Red shade used here is HTML "vermilion" #E34234. Proportion 5:8.
No official flag.
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Flag of Hungary, from 6 November 1915 to 29 November 1918 and from August 1919 until mid/late 1946.
Autor: User:Mathiasrex, Maciej Szczepańczyk, vased on layers of User:Halibutt, Licence: CC BY 3.0
Polish-Lithuanian Commonwealth 1773-1789
Autor: Ludovic Lepeltier-Kutasi, Licence: CC BY-SA 4.0
Map of the Kingdom of Galicia and Lodomeria (red) within Cisleithania (white) and Austria-Hungary, circa 1914.
Description: Blue-red. Landesfarben and Flag of Bukowina.
- Source: Self-drawn using gedit, based on Image:Flag_of_Bukowina.png
- Date: 17:42, 11 May 2006 (UTC)
- Author: MarianSigler {bla}
- Permission: Public Domain, but please ShareAlike (publish modifications under the same license)
Autor: Лобачев Владимир, Licence: CC BY-SA 4.0
Flag of Moldavia as described by Alexander Gwagnin (Guagnini), circa 1574, quoted in Petre Ș. Năsturel, "Steagul 'de luptă' al lui Ștefan cel Mare: prapur bisericesc ori poală de icoană?". Analele Putnei Vol. I, Issue 1, 2005, pp. 48–49.
Flag of Second Polish Republic in period from August 25, 1919 to March 28, 1928. Red shade used here is HTML "crimson" #D91E3D. Proportion 5:8.
Flag of the Kingdom of Galicia and Lodomeria years 1890-1918.
Autor: KoziPLUS, Licence: CC BY-SA 4.0
Crossed golden crowned white eagle of Poland. Holding a scepter and orb in its claws. Most common symbol of Poland until the invention of the national flag in 1919
Autor: Samhanin, Licence: CC BY-SA 3.0
Coat of arms of the Kingdom of Galicia and Lodomeria from Hugo Gerhard Ströhl (1851–1919)
Flag of historical region of Galicia and Lodomeria, in Central Europe.
Autor:
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Vexilloid_of_the_Roman_Empire.svg/25px-Vexilloid_of_the_Roman_Empire.svg.png)
The Austro-Hungarian Monarchy in 1914.
Hungarian tricolour with the combined coat of arms of the Lands of the Holy Hungarian Crown, used from 12 January 1896 to 6 November 1915. The flag was flown by common ministries of Hungary and Croatia-Slavonia and their subordinate authorities operating exclusively in Croatia-Slavonia.
Autor: Tento vektorový obrázek byl vytvořen programem Inkscape ., Licence: CC BY-SA 3.0
Royal Banner of Stanisław II of Poland.