Hana Truncová
Hana Truncová | |
---|---|
![]() Hana Truncová | |
Narození | 23. srpna 1924 Teplice |
Úmrtí | 7. dubna 2022 (ve věku 97 let) |
Povolání | novinářka |
Ocenění | účastník odboje a odporu proti komunismu |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/P%C5%99%C3%ADb%C4%9Bhy_bezpr%C3%A1v%C3%AD_2011%2C_zah%C3%A1jen%C3%AD_02.jpg/260px-P%C5%99%C3%ADb%C4%9Bhy_bezpr%C3%A1v%C3%AD_2011%2C_zah%C3%A1jen%C3%AD_02.jpg)
Hana Truncová, roz. John (23. srpna 1924 Teplice – 7. dubna 2022, Skuteč[1]) byla bývalá politická vězeňkyně česko-německého původu. Byla nejstarší členkou redakční rady Krušnohorských novin (Erzgebirgs-Zeitung) a pamětnicí jejich historické redakce, která pracovala v Teplicích-Šanově do roku 1943 pod vedením profesora teplické obchodní akademie Dr. Gustava Müllera.
Životopis
Hana Truncová se narodila v roce 1924 v Teplicích v živnostenské rodině, její otec provozoval truhlářskou dílnu v Novosedlicích. V době druhé světové války absolvovala německou Obchodní akademii v Teplicích, na které maturovala mj. i z českého jazyka. Zde se poznala s prof. Dr. Gustavem Müllerem, který jako poslední šéfredaktor vedl (mezi lety 1925 a 1943) vlastivědné periodikum Krušnohorské noviny (Erzgebirgs-Zeitung). Nejprve pracovala ve stavitelské firmě a také pomáhala svému otci s administrativou jeho živnosti. Později začala pracovat v teplických lázních. V červnu 1951 byla zatčena a následně odsouzena k trestu 13 let odnětí svobody za napomáhání přechodu přes hranice a nedovolené tisknutí letáků. Prošla různými věznicemi a podmínečně byla propuštěna začátkem roku 1960. „Dalo mi to sebevědomí a po politické stránce, že budu do konce života proti komunismu a proti totalitě,“ řekla Hana Truncová.
Hana Truncová byla aktivní členkou redakční rady obnoveného vlastivědného periodika Krušnohorské noviny. Žila v Hořicích, tamější radnice udělila 6. února 2019 teplické rodačce čestné občanství.[2]
V rámci mezinárodní konference v Senátu Parlamentu ČR převzala dne 27. února 2020 symbolické poděkování festivalu Mene Tekel za třicet let zpřístupňování novodobých dějin nejmladší generaci prostřednictvím autentické výpovědi o totalitních režimech 20. století.[3] Mene Tekel oceňuje mimořádnou spolupráci a podporování projektu prostřednictvím vzdělávacích aktivit, odborných konzultací, přednášek pro mladou generaci a vlastním následováníhodným mravním profilem.
Dne 14. října 2020 udělilo Haně Truncové čestné občanství zastupitelstvo jejího rodného města Teplice.
Ocenění
- V roce 2012 udělilo ministerstvo obrany paní Haně Truncové ocenění účastníka odboje proti komunistickému režimu. Byla mezi prvními odbojáři, kterým bylo ocenění na základě zákona o třetím odboji uděleno.
- Cena Příběhů bezpráví za odvážné postoje a činy v období komunistického režimu, 2011[4] – uděluje studentská porota v rámci vzdělávacího programu Jeden svět na školách organizace Člověk v tísni
- Čestná občanka města Hořice, 2019[2]
- Osobnost festivalu Mene Tekel, 2020[3]
- Ocenění Paměť národa 2020
- Čestná občanka města Teplice, 2020[5][6][7]
Odkazy
Reference
- ↑ Zemřela paní Hana Truncová: Hořice. www.horice.org [online]. [cit. 2022-04-08]. Dostupné online.
- ↑ a b Teplické rodačce a člence redakční rady Krušnohorských novin udělilo město Hořice čestné občanství
- ↑ a b Osobností festivalu Mene Tekel se stala paní Hana Truncová
- ↑ Ceny Příběhů bezpráví 2009–2019
- ↑ Hana Truncová se stala čestným občanem Teplic
- ↑ Bývalá politická vězeňkyně Hana Truncová se stala čestnou občankou Teplic
- ↑ Seznam čestných občanů Teplic rozšíří 96 letá rodačka Hana Truncová
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hana Truncová na Wikimedia Commons
- Hana Truncová na portálu Paměť národa
- Političtí vězni
- Časosběrný film o Haně Truncové "Hana Truncová - se ctí napříč režimy"
Média použitá na této stránce
Autor: Michal Louč, Licence: CC BY-SA 3.0
Ocenění laureátů třetího ročníku Cen Příběhů bezpráví za odvážné postoje a činy v období komunistického režimu. Hana Truncová přebírá plaketu od ředitele společnosti Člověk v tísni Šimona Pánka.