Hausberk (okres Most)
Hausberk | |
---|---|
![]() Hradní jádro (pohled z druhého předhradí) | |
Základní informace | |
Sloh | gotická architektura |
Výstavba | 2. polovina 13. století |
Zánik | 1. polovina 14. století |
Stavebník | Neznámý |
Další majitelé | Neznámý |
Poloha | |
Adresa | Ostroh na jižní straně Černického vrchu, Horní Jiřetín, ![]() |
Souřadnice | 50°33′50,65″ s. š., 13°30′45,26″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 42321/5-316 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hausberk (též Alberk, Hansberg nebo Neznámý hrad u Albrechtic) je zaniklý hrad v Krušných horách asi 750 m jihozápadně od vsi Černice v okrese Most. Jeho zbytky se nachází na ostrožně, která vybíhá na jižní straně Černického vrchu, v nadmořské výšce asi 380 m. Dochovaly se pouze terénní relikty a drobné zbytky zdiva. Od roku 1958 je chráněn jako kulturní památka České republiky.[1]
Historie
Nejsou známy žádné písemné materiály, které by se k hradu vztahovaly.[2] V literatuře někdy bývá ztotožňován s renesanční tvrzí Alberkem, jak prý nazývali zbytky hradu obyvatelé zaniklých Albrechtic. Lokalizace tvrze Alberk, která zanikla po třicetileté válce, není jasná a předpokládá se, že stála někde v Albrechticích.[3] Jméno Hausberg je pouze historickým názvem hradního vrchu.[4]
Archeologické nálezy datují vznik hradu do druhé poloviny 13. století a zánik do první poloviny 14. století, pravděpodobně v souvislosti se založením sousedního hradu Eisenberka (dnešní zámek Jezeří)[2] před rokem 1365,[5] jehož zakladatelem byl Nevlas ze Rvenic,[6] Podle Milana Sýkory hrad existoval ještě na počátku 15. století a jeho zakladateli mohli být Hrabišici, kteří jím zabezpečili západní hranici svého panství.[5]
Stavební podoba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Hrad_u_Albrechtic_-_pl%C3%A1%C5%A1%C5%A5ov%C3%A1_hradba.jpg/220px-Hrad_u_Albrechtic_-_pl%C3%A1%C5%A1%C5%A5ov%C3%A1_hradba.jpg)
Prostor před hradem byl poničen při budování lesních cest, takže není možné zjistit, kudy vedla přístupová cesta. Ta pravděpodobně obešla první předhradí, které zřejmě sloužilo k oddálení prvního kontaktu s případným nepřítelem,[2] a vstoupila do druhého předhradí. To bylo opevněno ze tří stran níže ve svahu postavenou hradbou o síle asi 160 cm dochovanou do výšky asi 50 cm. Z opevnění a zástavby vlastního předhradí nezůstalo nic.[7]
Hradní jádro je od předhradí odděleno širokým příkopem. V čele jádra stál okrouhlý bergfrit o průměru asi 10 m (síla zdiva 3–4 m) obklopený plášťovou hradbou, která pravděpodobně chránila celé jádro. Pod věží, ze které zůstal jen nízký kužel zvětralého zdiva, se na východní straně nacházela brána. Prostor jádra je dnes beze stop zástavby, ale kromě dvouprostorového paláce na konci ostrohu zde stály další dvě budovy. Nejzřetelnějším objektem v hradním jádře je do skály vytesaná prohlubeň, která pochází z doby po zániku hradu.[7] Na východní straně byl hrad v celé délce navíc zajištěn příkopem a valem.[2]
Vzhledem k brzkému zániku hradu představuje hrad u Albrechtic čistou ukázku hradu bergfritového typu.[2]
Přístup
Nejsnazší přístup k hradu vede po modré turistické značce z Černic nebo ze zámku Jezeří. Od rozcestí Albrechtická štola stoupá proti proudu Černického potoka cesta. První odbočka doprava z této cesty vede asi po 250 m přímo kolem prvního předhradí.[8]
Galerie
První předhradí
Druhé předhradí
Opevnění druhého předhradí na západě
Příkop mezi hradním jádrem a druhým předhradím
Příkop na východní straně hradu
Torzo bergfritu
Zajímavosti
Přímo pod hradem prochází skrz ostroh Albrechtická štola, která svádí vodu Šramnického a Černického potoka do umělého koryta a dále do Loupnice.[9]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2012-08-06]. Identifikátor záznamu 42321/5-316 : hrad Hansberg. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d e DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie Českých hradů. Praha: Libri, 2002. ISBN 80-7277-003-9. Kapitola Neznámý hrad u Albrechtic, s. 378–379.
- ↑ LYSÁK, Jakub. Neznámý hrad u Albrechtic [online]. Krušné hory na Mostecku [cit. 2014-10-05]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-08-08.
- ↑ SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze království Českého. XIV. 2. vyd. Praha: Nakladatelství Šolc a Šimáček, 1936. S. 240.
- ↑ a b Pyšná sídla mocných. Příprava vydání Ivan Lehký, Milan Sýkora. Most: Ústav archeologické památkové péče severozápadních Čech, 2014. 202 s. ISBN 978-80-86531-14-4. Kapitola Zapomenuté hrady, s. 77–82.
- ↑ Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Severní Čechy. Příprava vydání Rudolf Anděl. Svazek III. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1984. 664 s. Kapitola Jezeří – zámek, s. 181.
- ↑ a b HEFNER, Zdeněk. Hrad Alberk. Hláska. 1994, roč. V, čís. 2, s. 17–18. Dostupné online.
- ↑ CENIA. Topografické mapy ČÚZK [online]. Praha: Národní geoportál INSPIRE [cit. 2018-06-03]. Dostupné online.
- ↑ LYSÁK, Jakub. Novodobé štoly u Jezeří [online]. Krušné hory na Mostecku [cit. 2018-06-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-03-08.
Literatura
- DURDÍK, Tomáš. Povrchový průzkum zaniklého hradu neznámého jména u Albrechtic na Mostecku. Ústecký sborník historický. 1983, s. 31–44.
- DRAŽNÝ, Josef. Alberk u Černic. Kulturní kalendář Mostecka. 1963, čís. 11, s. 13.
- KONEČNÝ, L. J. Otázky kolem Alburku. Kulturní kalendář Mostecka. 1963, čís. 10, s. 20.
- DUSIL, Marek. Kde vlastně stála tvrz Alberk?. Hláska. 2004, roč. XV, čís. 3, s. 47. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hausberk na Wikimedia Commons
- LAIBLOVÁ, Lada. Na 3D modelech archeologů ožívají zaniklé hrady a tvrze Krušných hor. iDNES.cz [online]. 2014-09-21 [cit. 2018-06-24]. Dostupné online.
- Hrady a zříceniny v Krušných horách. Díl 1. – Neznámý hrad u Albrechtic [online]. Historie v terénu – Litvínovsko, 2016-05-19 [cit. 2018-09-28]. Video s komentářem Milana Sýkory. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: