Hendrik Goltzius
Hendrik Goltzius | |
---|---|
![]() | |
Narození | únor 1558 Bracht |
Úmrtí | 1. ledna 1617 (ve věku 58 let) Haarlem |
Povolání | malíř, rytec, grafik a mědirytec |
Významná díla | Dying Adonis Vertumnus and Pomona Lot and his Daughters |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hendrik Goltzius, též Goltz (leden-únor 1558, Mühlbracht, nyní Bracht-am-Niederrhein – 1. ledna 1617, Haarlem) byl nizozemský grafik, kreslíř a malíř, představitel severského manýrismu.
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6e/Goltzius%27s_right_Hand.jpg/220px-Goltzius%27s_right_Hand.jpg)
Hendrik Goltz se narodil v Německu poblíž hranice se španělským Nizozemskem v umělecké rodině. Jeho dědeček Hubrecht von Hinsbeck, alias Goltzius byl malíř a starosta Venlo, prastrýc Syberdt Goltz sochař, otec a bratr Jan byli malíři, bratranec byl umělec a medievalista. Hendrik ve věku jednoho roku utrpěl úraz - oheň mu popálil a trvale znetvořil pravou ruku. Přesto byl od dětství talentovaným kreslířem a po školení u svého otce, malíře skla v Duisburgu, se roku 1575 stal žákem nizozemského humanisty, teologa a rytce, exulanta v Xantenu, Dircka Volkertszoon Coornherta. Jeho úraz, který později zaznamenal vlastní detailní kresbou (1588), se nakonec stal výhodou při rytecké práci, protože umožnil pevně držet burinu a pracovat silou svalů celé ruky.
Roku 1577 se přestěhoval do Haarlemu a roku 1579 se zde oženil s bohatou vdovou Margarethou Jansdr. Manželství zůstalo bezdětné, ale svatbou získal dostatek financí k založení vlastního nakladatelství v Haarlemu (1582), kterým prolomil dosavadní monopol Antwerp ve vydávání uměleckých grafických listů. Roku 1583 se zde seznámil s vlámským malířem a historikem umění Karlem van Manderem, který mu ukázal kresby Bartholomea Sprangera. Goltzius s Manderem a místním malířem Cornelisem van Haarlem založil malířskou Akademii. Goltzius měl mnoho žáků, kteří v rytinách napodobovali jeho manýristický styl (Jakob de Gheyn II., nevlastní syn Jacob Matham, Pieter de Jode I., Jan Saenredam, Jan Muller). Jedním z žáků Akademie, který se později oženil s jeho mladší sestrou Sofií (1595), byl malíř, rytec, kartograf a vynálezce Cornelius Drebbel. Karel van Mander se stal jeho životopiscem.[1]
Roku 1590 cestoval do Hamburku, Mnichova a odtud do Itálie. Důvodem k jeho cestě byly zhoršující se duševní deprese. Přes Benátky, Bolognu a Florencii přijel roku 1591 do Říma. Tam kreslil antické památky a díla Michelangela a Rafaela, portrétoval řadu umělců (Giambologna). Navštívil také Neapol a Pozzuoli. Vrátil se roku 1591 přes Mnichov do Haarlemu.[2]
Roku 1600, ve věku 42 let, skončil s grafickými technikami a po zbytek života se věnoval olejomalbě. Zemřel 1. ledna 1617 a je pohřben v kostele sv Bavo v Haarlemu[3]
Dílo
Z díla Hendricka Goltziuse se zachovalo více než 500 kreseb, 160 rytin a 50 obrazů nebo sérií rytin. Jako grafik dovedl k dokonalosti vytváření "tonálního efektu" změnou tloušťky ryté linie. K dosažení ještě jemnějšího stínování užil tečkovací techniku v kombinaci se šikmým šrafováním (Faëthón, 1588). V letech 1593 - 1594 vytvořil cyklus šesti desek se scénami ze života Marie a dětství Krista, které jsou považovány za jeho mistrovská díla. Byl schopen reprodukovat styly různých grafiků jako Dürer, Lucas van Leyden, Federico Barocci, Parmigianino, Raphael nebo Jacopo Bassano. V grafickém listu s Obřezáním Krista napodobil tak dokonale Dürera, že list byl odborníky považován za nepublikované dílo německého mistra. Svými grafickými reprodukcemi obrazů Bartholomea Sprangera proslavil sebe i malíře a byl velmi ceněn císařem Rudolfem II., na jehož dvoře Spranger působil.[4]
Úraz v dětství, který znetvořil jeho ruku, chápal jako jakousi zkoušku ohněm. Ve svém domě vytvořil na zdi monumentální grisaillovou kresbu připomínající antický reliéf, na které římský hrdina Gaius Mucius Scaevola obětuje ruku v ohni na oltáři, aby zachránil svůj lid.[5]
Za Goltziova mistrovská díla jsou považovány kresby perem a olejomalby, kterými dokonale reprodukoval své grafické listy. Kromě rytin byl také autorem několika šerosvitových dřevořezů. Z malířů, jejichž díla měl možnost poznat v Itálii, ho nejvíce inspiroval Tizian. Roku 1612 navštívil v Haarlemu Rubense. V malířské akademii, kterou založil, zavedl malování podle živého modelu. Na svých cestách v okolí Haarlemu pořizoval skici krajin a stal se tak jedním z předchůdců proslulé školy nizozemských krajinářů. Za jeho nejslavnější obraz je považována Danaë (Los Angeles County Museum of Art).
Grafické listy a jejich předlohy
Svatá rodina (podle Bartholomea Sprangera (1583)
Venuše a Mars překvapeni Vukánem, podle vlastní kresby ve stylu Bartholomea Sprangera (1585)
Drak požírající Kadmovy druhy (1588)
Cornelis van Haarlem: Drak požírající Kadmovy druhy (1588)
portrét Dircka Volckertszoon Coornherta (1591-1592)
Herkules, Ercole Farnese (1592) - Google Art Project
Obřezání Krista v chrámu (1594)
Sv. Jeroným na poušti (1596)
Herkules zabíjí Cacuse (šerosvitový dřevořez)
Malba
Bez Cerese a Bakcha Venuše zmrzne - Google Art Project (1600-1603)
Danaë přijímající Jupitera jako zlatý déšť (1603)
Umírající Adonis (1609)
Jupiter a Antiope (1612)
Vertumnus a Pomona (1613)
Žehnající bolestný Kristus (1614)
Prvotní hřích (1616), Google Art Project
Lot a jeho dcery (1616)
Cadmus zabíjí draka (před 1617)
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Hendrik Goltzius na francouzské Wikipedii, Hendrik Goltzius na anglické Wikipedii, Hendrick Goltzius na německé Wikipedii a Hendrick Goltzius na nizozemské Wikipedii.
Literatura
- I. van Thiel-Stroman, 'Hendrick Goltzius ‘, in: Painting in Haarlem 1500-1850. The collection of the Frans Hals Museum, Gent-Haarlem 2006, p. 156-162
- Irving Lavin, “CLAUDE MELLAN’S HOLY FACE”, “Il Volto Santo di Claude Mellan: ostendatque etiam quae occultet,” in: Christoph L. Frommel and Gerhard Wolf, eds., L'immagine di Cristo. Dall'acheropita alla mano d'artista. Dal tardo medioevo all'età barocca, Studi e testi 432., Vatican City, 2006, pp. 449-91On line, by Institute for Advanced Study, Princeton, NJ
- P.J.J. van Thiel, 'Hendrick Goltzius', The Burlington Magazine 2003, p. 474-477
- Annette Krüger: Kunsttheoretische Motive in den Federkunststücken von Hendrick Goltzius. Hamburg 2001
- H.E.C. Mazur-Contamine, 'Goltzius' seven oval Chiaroscuro Woodcuts. A Reinterpretation', Delineavit et Sculpsit no. 12, april 1994, p. 1-45
- Emil Reznicek, 'Drawings by Hendrick Goltzius, thirty years later. Supplement to the 1961 catalogue raisonné', Master Drawings 31 (1993), p. 215-278.
- Emil Reznicek, Hendrick Goltzius als Zeichner. Rijksuniversiteit Utrecht, 1961;
- Emil Reznicek,'Het begin van Goltzius' loopbaan als schilder.' Oud Holland 75 (1960): 30-49;
- Emil Reznicek,Die Zeichnungen von Hendrick Goltzius. 2 vols. Utrecht: Haentjens Dekker & Gumbert, 1961;
- Emil Reznicek,'Hendrik Goltzius 1961-1991 - een overzicht van dertig jaar onderzoek.' in Falkenburg, Reindert, Filedt Kok, Jan Piet, and Leeflang, Huigen (eds.) Goltzius-Studies: Hendrik Goltzius 1558-1617. Nederlands Kunsthistorisch Jaarboek 42/43 (1991-1992): 121-144;
- Emil Reznicek,Hendrick Goltzius. Drawings Rediscovered 1962-1992. Supplement to Die Zeichnungen von Hendrick Goltzius (1961). New York: Master Drawings Association, 1993;
- Emil Reznicek,'Drawings by Hendrick Goltzius, Thirty Years Later'. Supplement to the 1961 Catalogue raisonné.' Master Drawings 31, 3 (1993);
- Emil Reznicek,'Hendrik Goltzius'. Dictionary of Art, 12 (1996): p. 881.
- L.W. Nichols, The paintings of Hendrick Goltzius (1558-1617), New York 1990 (Doctorial Dissertation, Columbia University)
- Walter L. Strauss, Hendrick Goltzius (1558-1617). The Complete Engravings and Woodcuts, New York 1977
- Wilhelm Adolf Schmidt: Goltzius, Hendrik. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 9, Duncker & Humblot, Leipzig 1879, S. 361 on line
Související články
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Autor: Old master, Licence: CC BY-SA 3.0
Hendrick Goltzius (Muhlbracht 1558 – Haarlem 1617) Venere e Marte nella fucina di Vulcano
Bulino originale misure foglio mm 419 × 307
Il soggetto è di invenzione e si rifà al testo Omerico: Marte e Venere sono raffigurati nel momento in cui vengono sorpresi e imprigionati con la rete da Vulcano. A sinistra un’apertura oltre la quale si vede la fucina di Vulcano e sullo sfondo un paesaggio campestre. Vulcano lavora all’incudine e Apollo al suo fianco rivela l’adulterio della moglie. In alto gli Dei osservano la scena (Nettuno, Mercurio, Giove, Apollo ed Ercole). Presso il Paul Getty Museum di Los Angeles è conservato il disegno preparatorio a penna e inchiostro marrone e biacca, le dimensioni sono le medesime ma la composizione è in controparte. Nell’angolo inferiore sinistro dell’inciso si legge la data di esecuzione (A° 1585) dopo la scritta “A Goltzius Invenit/ sculpsit et divul../gavit”. La composizione è nello stile di Spranger benché la figura di Giove rimandi ad un’incisone di Caraglio derivata da Rosso Fiorentino. Esemplare nel raro I/III stato con il solo indirizzo di Goltzius ma prima di quello di Visscher (II/III). Impressione eccellente con tono di fondo, minimo margine lungo il lato inferiore altrimenti rifilato lungo la battuta. Ottimo stato di conservazione eccetto piccolo strappo restaurato lungo il lato destro.
Filigrana: “lettere I G e grappolo d’uva” (Briquet, 13162 – 13194), databile al 1580 – 1590, nord della Francia e Olanda.
Bibliografia: Bartsch 139; T.I.B. III, ; Hollstein, III, 137; Scheda tecnica di Matteo Crespi, Il bulino antiche stampe Milano, 2012.Autor: unknown, Licence: CC BY 4.0
Christ is circumcised in a crowded church. Engraving by H. Goltzius, 1594.
Iconographic Collections
Keywords: Hendrik Goltzius; Jesus Christ; Joseph; Mary
Goltzius's Right Hand, 1588 - Pen and brown ink ; 9 x 12 5/8 in. (23 x 32.2 cm) -
Teylers Museum, HaarlemDespite his renown as an engraver, Goltzius aspired to gain the regard and distinction reserved in his day only for painters of historical, mythological, and religious narratives. Here, the artist grounds his painting in the visual tradition of the Man of Sorrows. This type originated in the religious art of the late Middle Ages and presents the already crucified Christ in a state of animation distinct from the one he exhibits following the Resurrection. A weeping Christ presents the marks of his Passion, with his vividly depicted body pierced by the lance wound, and bearing the stigmata, with other blemishes of abuse. These features encourage empathy and underscore the magnitude of his sacrifice. Christ holds a chalice much like the ones used in the artist’s day for the sacrament of communion. This addition, along with the gesture of blessing, suggests the connection between Christ’s redemptive suffering and the salvation of those who commemorate it by participating in the communion rite.
- Holland, 1588
- Prints; engravings
- Engraving
- Gift of The Ahmanson Foundation (M.81.158)
- Prints and Drawings
- Holland, 1596
- Prints; engravings
- Engraving
- Mary Stansbury Ruiz Bequest (M.88.91.110)
- Prints and Drawings