Henry Fielding
Henry Fielding | |
---|---|
![]() | |
Narození | 22. dubna 1707 Sharpham |
Úmrtí | 8. října 1754 (ve věku 47 let) Lisabon |
Příčina úmrtí | jaterní cirhóza |
Místo pohřbení | British Cemetery |
Pseudonym | Scriblerus Secundus |
Povolání | prozaik, dramatik, publicista, právník, soudce |
Národnost | anglická |
Alma mater | Eton College (1719–1724), Univerzita v Leidenu (1728-1729) |
Období | osvícenství |
Žánr | drama, román, satira |
Manžel(ka) | Charlotte Craddock (od 1734 do 1744), Mary Daniel (od 1747) |
Děti | Henrietta Fielding[1] William Fielding[1] Allen Fielding[1] |
Rodiče | Edmund Fielding[2][3] a Sarah Gould[1][3] |
Příbuzní | Sarah Fielding[3], Edmund Feilding[3], Anne Feilding[3], Catherine Feilding[3], Ursula Feilding[3], Beatrice Feilding[3] a John Fielding (sourozenci) |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Henry Fielding [Fildyng] (22. dubna 1707, Sharpham – 8. října 1754, Lisabon) byl anglický osvícenský prozaik, dramatik, publicista, právník a soudce.[4]
Život
Pocházel z chudé, ale vážené aristokratické rodiny. Když mu byly tři roky, přestěhovala se rodina do Dorsetu. V mládí se vyznačoval nezvládnutelnou, vznětlivou a vášnivou povahou. Elitní střední školu Eton College nedostudoval, ale odnesl si z ní dobrou znalost klasických jazyků a literatury. Své vzdělání (filozofie a právo) ještě prohloubil na univerzitě v Leidenu, kterou však pro dluhy nedokončil.[4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Henry_Fielding_MET_DP825191.jpg/220px-Henry_Fielding_MET_DP825191.jpg)
Roku 1734 se oženil s Charlottou Craddockovou, začal v Londýně studovat práva a zintenzivnil svou novinářskou činnost. Stal se z něho osvícenský humanista, který stál společně s dalšími v opozici proti vládě Roberta Walpoleho, považované mnohými za korupční. V letech 1739–1740 působil v opozičním časopise The Champion (Obhájce), v letech 1745–1746 vydával časopis True Patriot (Opravdový vlastenec) a v letech 1747–1748 parodoval stoupence jakobitské rebelie v časopise The Jacobite's Journal (Jakobitský deník).[4] Své volnomyšlenkářské postoje vyjádřil i v osobním životě tím, že roku 1747 si vzal za druhou manželku bývalou služebnou své první ženy, která zemřela roku 1744.[5]
Začínal jako dramatik a své hry psal pod pseudonymem Scriblerus Secundus. Vyznačují se mistrným zvládnutím tehdejších divadelních žánrů a postupů. Vytvořil dvacet pět komedií, satir, frašek a burlesek. Proslavil se zejména satirami psanými pro divadla v Drury Lane a Haymarketu, v nichž parodoval současnou tvorbu a kritiku (Paleček), společenský život (Kavárenský politik) a politické praktiky vládnoucí whigistické strany (Pasquin, Historický kalendář na rok 1736).[4]
Od konce 30. let se věnoval také próze. Napsal romány Shamela, Josef Andrews, Jonathan Wild, Tom Jones a Amelie, ve kterých se snažil o naplnění své koncepce „komického eposu v próze“, v níž je hrdinství morálním postojem a ne jen statečným činem a v popisu lidských slabosti převažuje laskavý humor nad satirou a ironií.[4]
Kromě literatury se věnoval také právu, působil jako smírčí soudce a spolu se svým bratrem Johnem založil první londýnský policejní sbor Bow Street Runners (Běžci z Bow Street).[6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/AuthorsFarce.png/220px-AuthorsFarce.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/FrontispieceTragedyOfTragedies.png/220px-FrontispieceTragedyOfTragedies.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Illustration_from_Tom_Jones_LACMA_M.78.94.10.jpg/220px-Illustration_from_Tom_Jones_LACMA_M.78.94.10.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/FieldingAmelia.png/220px-FieldingAmelia.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/British_Cemetery_Lisbon_IMGP9555.jpg/220px-British_Cemetery_Lisbon_IMGP9555.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Scene_from_Tom_Jones_1907.jpg/220px-Scene_from_Tom_Jones_1907.jpg)
V důsledku zhoršující se nemoci (cirhóza jater) se roku 1754 vzdal místa soudce a odjel na léčení do Portugalska, kde však záhy zemřel. Je pochován v Lisabonu na tzv. „anglickém hřbitově".[5]
Výběrová bibliografie
Básně
- The Masquerade (1728, Maškaráda), satirická báseň, Fieldingovo první vydané dílo.
- Part of Juvenal's Sixth Satire, Modernized in Burlesque Verse (1743, Část Juvenalovy šesté satiry zmodernizované v burleskní verzi), báseň vyšla v autorových Rozmanitostech.
Divadelní hry
- Love in Several Masques (1728, Láska v několika maskách), komedie převleků a namlouvání, Fieldingova první hra, která nebyla příliš úspěšná.
- Rape upon Rape (1730, Znásilnění na znásilnění), komedie líčící korupci v politice a soudnictví.
- The Author's Farce (1730, Autorova fraška), Fieldingova první úspěšná divadelní hra, která dosáhla popularity Žebrácké opery Johna Gaye. Ve hře dochází k žánrovým experimentům a splývání skutečného světa s fiktivním světem loutkového divadla, kde herci hrají loutky ve hře Pleasures of the Town (Potěšení města)
- The Tragedy of Tragedies; or, The Life and Death of Tom Thumb the Great (1731, Přeukrutná tragédie o životě a smrti Palečka Velikého, zkráceně Paleček), parodie na patos současných bombastických hrdinských her založená na pohádce o Palečkovi, ve které Paleček oslňuje krále Artuše i jeho královnu hrdinskými činy, až ho na vrcholu slávy spolkne kráva.
- The Letter Writers, or A New Way to Keep a Wife at Home (1731, Pisatelé dopisů aneb Nový způsob, jak udržet manželku doma), fraška zabývající se cizoložstvím.
- The Welsh Opera (1731, Velšská opera), ballad opera, která je považována za poctu „Scriblerianům“ (členům Scriblerus Clubu), odkud je také odvozen Fieldingův pseudonym „Scriblerus Secundus“.
- Grub Street Opera (1731), rozšířená verze ballad opery Velšská opera z toho samého roku, zabývající se společenskou morálkou, která vyšla pouze tiskem.
- Politician or The Justice caught in his own Trap (1731, Kavárenský politik aneb Soudce v Pasti), komedie mířící na zkorumpovanou justici.
- The Modern Husband (1732, Moderní manžel), satirické drama zobrazující rozklad manželských vztahů a jejich přeměnu ve vyděračství a prostituci.
- The Mock Doctor (1732, Falešný doktor), adaptace Molièrovy hry Lékařem proti své vůli.
- The Lottery (1732, Loterie), ballad opera vysmívající se vzrušení z loterie a z těch, kteří vášnivě kupují losy.
- Covent-Garden Tragedy (1732), hra pojednávající o milostném trojúhelníku v nevěstinci. Postavy jsou zobrazeny satiricky ale také se soucitem.
- The Despairing Debauchee (1732, Zoufalý prostopášník), komedie, roku 1737 uvedena pod názvem The Old Debauchees (Staří prostopášníci). Vypráví o katolickém knězi, který manipuluje s otcem mladé dívky, aby ji mohl svést.
- The Miser (1733, Lakomec), adaptace Molièrovy hry Lakomec.
- Don Quixote in England (1734, Don Quiote v Anglii), ballad opera.
- An Old Man Taught Wisdom, or The Virgin Unmasked (1734, Jak starý zmoudřel aneb Panna pannoucí, fraška o jednom dějství.
- Pasquin, a Dramatick Satire on the Times (1736, Pasquin, dramatická satira na dnešní dobu), fraška ve formě divadelní zkoušky skupiny herců, kteří se pokoušejí uvést inscenaci o místních volbách. Název hry je odvozen od Pasquina, nejslavnější mluvící sochy v Římě.
- The Historical Register for the Year 1736 (1737, Historický kalendář na rok 1736), hra podává kritický pohled na anglické mravy a morálku, odkrývá korupci politického života a její falešné hodnoty. Kromě toho v ní Fileding zesměšňoval vládu Roberta Walpoleho i samotného premiéra a jeho bratra. Hra vedla k tomu, že byl přijat zákon o divadelní cenzuře (Theatrical Licensibg Act), který na 150 let potlačil ve Spojeném království politickou satiru a zbrzdil vývoj anglického dramatu. Tento zákon byl také příčinou, že Fielding prakticky přestal psát divadelní hry.[4]
- Miss Lucy in Town (1742, Slečna Lucy ve městě), fraška.
- The Wedding-Day (1743, Den svatby), komedie.
Romány
- An Apology for the Life of Mrs. Shamela Andrews|Shamela (1741, Na obranu slečny Shamely Andrewsové, zkráceně Shamela). Jde o parodii románu Samulea Richardsona Pamela aneb Odměněná ctnost. Zatímco služebná Pamela odolává svodům svého pána tak dlouho, až nad ním svou ctností zvítězí a on ji pojme za manželku, Shamela (její jméno v angličtině asociuje přetvářku a hanbu) ovládne city svého pána především proto, aby se stala bohatou ženou.
- The History of the Adventures of Joseph Andrews and his Friend, Mr. Abraham Abrams (1742, Vypravování o dobrodružstvích Josefa Andrewse a jeho přítele pana Abrahama Adamse, zkráceně Joseph Andrews). Toto dílo stojí na počátku vývoje humoristického románu. Jeho východiskem byla opět parodie Richardsonovy Pamely a jeho hrdinou je ctnostný bratr Pamely, pracující jako lokaj. Sestřiny uveřejněné dopisy ho inspirovaly k tomu, že odolal svodům své paní. Není ale za svou ctnost odměněn, nýbrž vyhozen, takže se vydá z Londýna na cestu po Anglii. V tomto bodě se autorův záměr s románem změnil. Kromě Josefa postavil do centra děje učeného, ale přesto naivního a světa neznalého faráře Adamse, a z jejich pikareskního putování vytvořil jádro románu. Oba hrdinové při svých cestách marně hledají křesťanskou lásku a další ctnosti (nevinnost, dobročinnost), až nakonec naleznou útočiště ve venkovském ústraní.[5]
- The Life and Death of the Late Jonathan Wild, the Great (1743, Život a smrt nebožtíka Jonathana Wilda Velikého, zkráceně Jonathan Wild), satirický román, který vyšel jako třetí svazek autorových Rozmanitostí. V románu Fielding zpracoval život skutečného zločince Jonathana Wilda (1682–1725), který se z drobného zloděje stal vůdcem velké londýnské zločinecké tlupy, aby nakonec skončil na šibenici. V tomto příběhu autor vyjádřil své ironické přesvědčení, že „velký“ muž a velký lotr jsou synonyma, a Jonathana Wilda použil jako obraz premiéra Roberta Walpoleho.[5]
- The History of Tom Jones, a Foundling (1749, Tom Jones. Příběh nalezence, zkráceně Tom Jones), jde o vrcholné Filedingovo dílo a o naplnění jeho koncepce „komického eposu v próze“. Těžištěm děje je pikareskní cesta hlavního hrdiny do Londýna na pozadí nedávno poraženého jakobitského povstání. Na tomto základě román zobrazuje široké panoráma anglického života 18. století i s jeho morálními a sociálními hrůzami, a to jak na venkově tak i ve velkoměstě, které je v závěru doplněno odsouzením londýnské aristokracie a vyzdvižením ctností nastupujícího měšťanstva.[7]
- Amelia (1751), poslední Fieldingův román je na rozdíl od předcházejících plný hořké skepse k hodnotám křesťanského humanismu i k možnostem společenské reformy, které brání zkaženost vládnoucí třídy a zaostalost a korupce právního systému. Optimismus a humor se zde mění v bolestný a místy až sentimentální pohled na Anglii a lidský život vůbec.[5]
Různé
- Miscellanies (1743, Rozmanistosti), třísvazkový soubor některých autorových básnických, dramatických a prozaických děl, v jehož třetím díle vyšel román Jonathan Wild.
- The Female Husband or the Surprising History of Mrs. Mary alias Mr. George Hamilton (1746, Žena-manžel aneb překvapivá historie paní Marie alias pana George Hamiltona), pamflet zabývající se Mary Hamiltonovou, která se vydávala za muže a pod jménem George Hamilton podvodně vstupovala do manželského sňatku s ženami.[8]
- A Journey from this World to the Next (1749), dílo, ve kterém formou cesty zemřelého podsvětím autor satirizuje všechny nároky na historickou a politickou velikost.
- Journal of a Voyage to Lisbon (1755, Deník z cesty do Lisabonu), posmrtně vydaný Filedingův deník z léčebné cesty do Portugalska, na které zemřel.
Adaptace
Hudba
- Tom Jones (1765), opera francouzského skladatele Françoise-Andrého Danicana Philidora.[9]
- Tom Jones (1907), opera anglického skladatele Edwarda Germana.[10]
- Tom Jones (1975), opera anglického skladatele Stephena Olivera.[11]
- What's New Pussycat? (2020), jukeboxový muzikál podle Fieldingova románu Tom Jones založený na písních zpěváka Toma Jonese a dějově posunutý do 60. let 20. století.[12]
Film a televize
- Tom Jones (1917), britský němý film, režie Edwin J. Collins.
- Поиманный монах (1960, Chycený mnich), ruský sovětský televizní film podle hry The Despairing Debauchee, režie Grigorij Nikulin.
- Tom Jones (1960), italský třídílný televizní film, režie Eros Macchi.
- Amelia (1961, britský televizní seriál, režie Chloe Gibson,
- Tom Jones (1963), britský film, scénář John Osborne, režie Tony Richardson, v hlavní roli Albert Finney.
- Lock Up Your Daughters! (1969, Zamkněte svou dceru!), britský film podle hry Rape upon Rape, režie Peter Coe.
- The Bawdy Adventures of Tom Jones (1976, Košilatá dobrodružství Toma Jonese), britský film, režie Cliff Owen.
- Joseph Andrews (1977), britský film, režie Tony Richardson.
- Tom Jones (1996), švédský televizní film.
- The History of Tom Jones, a Foundling (1997, Tom Jones. Příběh nalezence), britský televizní seriál, režie Metin Hüseyin.[13]
Rozhlas
- Jak starý zmoudřel aneb Panna pannoucí (1961), rozhlasová hra, Československý rozhlas v Brně, překlad Pavel Šoltész, hudba Jiří Dušek, režie Petr Adler, v hlavních rolích Rudolf Chromek, Vlasta Fialová, Rudolf Krátký, Jiří Brož, Ladislav Suchánek, Josef Karlík a Josef Husník.[14]
- Tom Jones (1995), Český rozhlas, dvanáctidílný rozhlasový seriál, překlad Eva Kondrysová, dramatizace František Pavlíček, režie Hana Kofránková, vypravěč Luděk Munzar, v hlavních rolích Otakar Brousek starší, Ivan Trojan, Daniela Kolářová, Eva Klepáčová a František Němec.[15]
Česká vydání
- Tom Jones, čili, Příběhové nalezence, Praha: Theodor Mourek 1872, přeložil Primus Sobotka.
- Vypravování o dobrodružstvích Josefa Andrewse a jeho přítele pana Abrahama Adamse, Praha: Karel Stanislav Sokol 1910, přeložila Klementa Šuranová pod pseudonymem V. Čeněk.
- Příběh nalezencův , Praha: Melantrich 1932, přeložila Jarmila Kurelová, znovu 1941.
- Essay o vkusu při výběru knih, Praha: Evropský literární klub 1940, přeložil Jiří Pober, soukromý tisk k Novému roku 1941.
- Cudný lokaj: vyprávění o dobrodružstvích Josefa Andrewse a jeho přítele Abrahama Adamse; a Slavný mizera: vyprávění o životě nebožtíka pana Jonathana Wilda Velikého, Praha: Práce 1951, přeložila Jarmila Fastrová.
- Tom Jones: příběh nalezence, Praha: SNKLHU 1954, přeložil František Marek, znovu 1958.
- Soudce v pasti aneb Kavárenský politik, Praha: ČLDJ 1955, přeložila Dagmar Steinová.
- Josef Andrews, Praha_ SNKLHU 1956, přeložila Jarmila Fastrová.
- Amelie, Praha: SNKLHU 1959, přeložil František Marek.
- Hry, Praha: SNKLHU 1961, přeložili Jarmila Fastrová, Jaroslav Hornát a Dagmar Steinová, svazek obsahuje hry Paleček, Kavárenský politik. Don Quijote v Anglii a Historický kalendář na rok 1736.
- Moderní manžel, Praha: Dilia 1964, přeložili Eva Kondrysová a Wanda Zámecká.
- Tom Jones, Praha: Svoboda 1987, přeložila Eva Kondrysová, znovu Voznice: Leda a Praha: Rozmluvy 2009.
- Tom Jones, Praha: Dobrovský s.r.o. 2016, přeložil Primus Sobotka.
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d Darryl Roger Lundy: The Peerage.
- ↑ Oxford Dictionary of National Biography. Oxford. 2004. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g h Kindred Britain.
- ↑ a b c d e f PROCHÁZKA, Martin, STŘÍBRNÝ, Zdeněk a kol. Slovník anglických spisovatelů. Libri: Praha 2003, druhé doplněné vydání. S. 300-303.
- ↑ a b c d e STŘÍBRNÝ, Zdeněk. Dějiny anglické literatury I. Praha: Academia 1977, S. 315-322.
- ↑ Tato doba jeho života byla mimo jiné filmově ztvárněna v televizním seriálu režiséra Antonína Moskalyka Dobrodružství kriminalistiky, v díle První detektivní sbor (Dobrodružství kriminalistiky – První detektivní sbor)
- ↑ MACURA, Vladimír, a kol. Slovník světových literárních děl I.. 1. vyd. Praha: Odeon, 1988. 475 s. cnb001277745. S. 262.
- ↑ academic.oup.com [online]. [cit. 2022-10-08]. Dostupné online.
- ↑ NICKFULLER. 140. Tom Jones (Philidor) [online]. 2019-06-04 [cit. 2022-10-08]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Tom Jones - Edward German. www.guidetomusicaltheatre.com [online]. [cit. 2022-10-08]. Dostupné online.
- ↑ Tom Jones, opera in 3 acts by Stephen Oliver - Oxford Reference
- ↑ New Tom Jones musical What's New Pussycat? to be postponed until 2021 | WhatsOnStage. www.whatsonstage.com [online]. [cit. 2022-10-08]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Henry Fielding. IMDb [online]. [cit. 2022-10-08]. Dostupné online.
- ↑ Jak starý zmoudřel aneb Panna pannoucí [online]. Panáček v říši mluveného slova, 2005 [cit. 2019-10-05]. Dostupné online.
- ↑ PAVLÍČEK, František. Henry Fielding: Tom Jones. Vltava [online]. Český rozhlas, 2019-03-24 [cit. 2019-10-05]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Henry Fielding
Obrázky, zvuky či videa k tématu Henry Fielding na Wikimedia Commons
Autor Henry Fielding ve Wikizdrojích (anglicky)
Osoba Henry Fielding ve Wikicitátech
Osoba Henry Fielding ve Wikicitátech (anglicky)
- Plné texty děl autora Henry Fielding na projektu Gutenberg (anglicky)
- (anglicky) Works by or about Henry Fielding at Internet Archive
- (anglicky) Henry Fielding - The Literary Encyclopedia
- Henry Fielding v Databázi knih
Média použitá na této stránce
Jay Laurier, Carrie Moore and Dan Rolyat in 'Tom Jones' (1907)
Autor: Nikodem Nijaki, Licence: CC BY-SA 3.0
Henry Fielding's grave in the English Cemetery (Cemitério dos Ingleses) in Lisbon, Portugal
- Holland, published 1750
- Prints; engravings
- Engraving
- Anonymous gift (M.78.94.10)
- Prints and Drawings
Frontispiece. Fielding, Henry. The tragedy of tragedies; or the life and death of Tom Thumb the Great. As it acted at the theatre in the Hay-Market. With the annotations of H. Scriblerus secundus. London: Printed for Harrison and Co., 1731.
Fielding, Henry. The author's farce; and The pleasures of the town. As acted at the theatre in the Hay-Market. Written by Scriblerus Secundus. London: Printed for J. Robers, 1730.
Fielding, Henry.
Amelia. Eighteenth Century Collections Online.
Author has been dead over 100 years.Portrait sketch of Henry Fielding