Horní Bečva
Horní Bečva | |
---|---|
Horní Bečva | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Rožnov pod Radhoštěm |
Obec s rozšířenou působností | Rožnov pod Radhoštěm (správní obvod) |
Okres | Vsetín |
Kraj | Zlínský |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°25′56″ s. š., 18°17′19″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 444 (2023)[1] |
Rozloha | 42,40 km²[2] |
Katastrální území | Horní Bečva |
Nadmořská výška | 505 m n. m. |
PSČ | 756 57 |
Počet domů | 1 010 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 18 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Horní Bečva 550 756 57 Horní Bečva podatelna@hornibecva.cz |
Starosta | Rudolf Bernát |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Horní Bečva | |
Další údaje | |
Kód obce | 542687 |
Kód části obce | 42161 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Horní Bečva je horská obec (nadmořská výška jejího centra je 505 metrů ) v okrese Vsetín ve Zlínském kraji. Obec leží v Chráněné krajinné oblasti Moravskoslezské Beskydy asi 13 km východně od Rožnova pod Radhoštěm. Rozkládá se po obou březích horního toku Rožnovské (Dolní) Bečvy, která odděluje pásmo Vsetínských vrchů od Beskyd.
Horní Bečvou prochází silnice I. třídy č. 35 z Valašského Meziříčí do Žiliny. Nejvyšším vrcholem obce je Vysoká 1024 m n. m. Horskému charakteru odpovídá i značná rozlehlost obce (43 km²). To ji činí po Velkých Karlovicích rozlohou druhou největší v okrese Vsetín ve Zlínském kraji. Žije zde přibližně 2 400[1] obyvatel.
Název
Název obce se objevuje ve tvaru Veliká Bečva (1629), dále Ober Betzwa (1675), z Hornych Becžwysk (1712), Ober Becžwa (1718), Ober Betschwa, Hornj Beczwa (1846). Obyvatelé v místním nářečí jsou zváni Hornobečvjané, adjektivum hornobečvjanský, hornobečvanský.
Historie
Údolí Rožnovské Bečvy začalo být osidlováno od 2. poloviny 16. století. Hlavní roli při osídlovacím procesu hráli rožnovští měšťané a zámožní sedláci z okolních vsí, kteří tu zřizovali ujmiska a paseky, na nichž později vznikaly trvale obydlené pasekářské usedlosti.
Osada byla za obec prohlášena, přibližně v roce 1650 za Baltazara ze Žerotína, ale již dlouho předtím zde žili osadníci a tvořili s okolními osadami Velkou Bečvu. Mezi lety 1680–1690 byla obec Bernardem ze Žerotína rozšířena.
Nejstarší písemná zmínka o Horní Bečvě je z roku 1659 v gruntovní knize Valašského Meziříčí. V urbáři z roku 1676 se již vede jako samostatná obec mající 103 domků se 1385 obyvateli. Živili se kácením a dovážením dřeva, sbíráním hub, borůvek a malin, výrobou šindelů, dřevěného nádobí a chovem ovcí.
Duchovní správa byla zřízena na Horní Bečvě roku 1792. V témže roce byl postaven kostel zasvěcený svatým mučedníkům Janu a Pavlu a zřízena fara v níž bylo zahájeno školní vyučování. Do té doby chodily děti do školy v Hutisku.
Obec náležela v letech 1849–1960 k politickému okresu Valašské Meziříčí, s výjimkou let 1855 až 1868, kdy byla součástí tzv. smíšeného okresu Rožnov pod Radhoštěm. Od roku 1949 Horní Bečva podléhala okresnímu soudu Valašské Meziříčí. Roku 1960 se stala součástí politického a soudního okresu Vsetín.
Obecní samospráva
V obci Horní Bečva je od roku 2014 starostou Rudolf Bernát. Obec má celkem 15 zastupitelů, přičemž 7 mandátů ve volbách do obecních zastupitelstev na podzim 2018 získala ČSSD. Zbývajících 8 mandátů si rovnoměrně rozdělily strany KDU-ČSL a Nezávislí z Horní Bečvy.[4]
V roce 2018 se voleb do obecního zastupitelstva účastnilo 53,12 %[4] voličů, v roce 2014 byla účast o 2,66 procentního bodu menší a sice 50,46 %.[5]
Doprava
Vesnici prochází silnice první třídy I/35.
Významní rodáci a osobnosti spjaté s obcí
- Marie Bernátková (1857–1969) – lesní dělnice a pokojská. V období 16. června 1968 až 4. května 1969 byla nejstarší ověřenou žijící osobou na světě.[6]
- Vladimíra Klimecká (* 1964) – spisovatelka a laureátka Literární ceny Knižního klubu 2013
- Metoděj Kubáň (1885–1942) – brigádní generál, msgre.
Kulturní památky
- Farní kostel sv. Jana a Pavla
Přírodní zajímavosti
- přehradní nádrž Horní Bečva s rozlohou 5 ha
- Přírodní památka Kudlačena – rašelinné louky
- Přírodní památka Kladnatá - Grapy – smrkový les na rašelinném podkladu
- Přírodní památka Pod Juráškou
- pramen Rožnovské Bečvy – pramen řeky ve výšce 959s ms n.s m. na severním svahu hory Vysoká (1024s ms n.s m.), hostící některé vzácné vysokohorské druhy rostlin (dnes již částečně zdevastované necitlivým lesnickým zásahem)
- Beskydská oblast tmavé oblohy
Rekreační objekty
V katastru je více než 500 soukromých chat a několik desítek rekreačních a hotelových zařízení.
- Hotel Mesit
- Hotel Cherry
- Hotel Endemit
- Hotel Duo
- Rekreační středisko Marta
- Penzion Pod Přehradou
- Chata Unigeo
- Horský hotel Martiňák
- Divadelní chata OAD
- Horská chata Kotlová - se nachází na významné křižovatce turistických tras a stezek na hřebeni Vsetínských vrchů.
- Rekreační středisko Pekárny - Rališka (a dříve též Tonak), která leží nedaleko přehrady v katastrálním území Horní Bečvy, je tradičním místem konzultačních setkání Institutu tvůrčí fotografie Slezské univerzity. Pravidelných konzultací, které se konají 5× ročně, se zúčastňuje zhruba 150 studentů a učitelů této umělecké školy. Srazy se zde konají už od poloviny 80. let 20. století.
- Chata Sachova studánka
Fotogalerie
- Horní Bečva
Kostel
- (c) Michal Jakubský, CC BY 3.0
Přehrada
Ulice a Obecní úřad
Pohled ze sjezdovky
- (c) Michal Jakubský, CC BY 3.0
Vodní nádrž
Janinova louka
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2023. Praha. 23. května 2023. Dostupné online. [cit. 2023-05-25]
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky - 2017. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28]
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18]
- ↑ a b Výsledky voleb | volby.cz. volby.cz [online]. [cit. 2021-03-12]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky voleb | volby.cz. volby.cz [online]. [cit. 2021-03-12]. Dostupné online.
- ↑ NĚMEJC, Rostislav. 50 let od úmrtí nejstarší občanky Československa, paní Marie Bernátkové roz. Macurové (1857-1969) [online]. Veselá-Zašová: http://historie.zasova.info/, 2019-04-16 [cit. 2023-11-07]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Horní Bečva na Wikimedia Commons
- Horní Bečva v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Ladin, Licence: CC BY-SA 3.0
Farní kostel sv. Jana a Pavla na Horní Bečvě
Autor: Harold, Licence: CC BY-SA 3.0
Janinova Louka, Horní Bečva, okres Vsetín, Česko
Autor: Harold, Licence: CC BY-SA 3.0
Horní Bečva, okres Vsetín, Česko
Autor: Jacquesverlaeken, Licence: CC BY-SA 3.0
Horní Bečva main street, Zlin District, Moravia