Hradeň
Hradeň | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Výstavba | 10. století |
Zánik | 11. století |
Poloha | |
Adresa | jihovýchodně od Vystrkova, Kozárovice, ![]() |
Nadmořská výška | 360 m |
Souřadnice | 49°32′30,25″ s. š., 14°9′33,66″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 47062/2-2618 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hradeň je raně středověké hradiště jihovýchodně od Vystrkova u Kozárovic v okrese Příbram ve Středočeském kraji. Nachází se na ostrožně nad levým břehem Vltavy u jejího soutoku s Hradeňským potokem. Prostor hradiště byl částečně zatopen vodou vodní nádrže Orlík. Pozůstatky hradiště jsou chráněny jako kulturní památka.[1]
Historie
Hradiště bylo vybudováno v desátém století. Mohlo souviset s počátkem přemyslovské kolonizace Povltaví, kontrolou brodu přes Vltavu a mohlo být raným centrem Vltavského kraje zmíněného v písemných pramenech roku 1088. Opuštěno bylo koncem jedenáctého století.[2]
Před napuštěním orlické nádrže na hradišti proběhly archeologické výzkumy vedené Helenou Olmerovou a později Jiřím Zemanem.[2]
Stavební podoba
Pro stavbu hradiště byla vybrána ostrožna s nadmořskou výškou až 360[3] metrů, která je součástí Benešovské pahorkatiny.[4] Její povrch klesá směrem k soutoku Vltavy a Hradeňského potoka, takže voda po napuštění přehrady zatopila vnitřní areál hradiště. Boční strany ostrožny byly dostatečně chráněny strmými a na straně u Vltavy i skalnatými svahy. Čtyřnásobnou hradbou s celkovou délkou téměř 900 metrů proto byla, s výjimkou závěru ostrožny, opevněna jen přístupná jižní strana. Archeologicky však byla zkoumána jen nejkratší vnitřní linie opevnění. Plocha hradiště měří asi 12,5 hektaru.[2]
Původní délka nejdelší vnější hradby měřila asi 500 metrů. Val, který je pozůstatkem hradby, je patrný především ve východní části v délce okolo 270 metrů. Na ostatních místech splývá s přirozeným skalnatým hřbetem. V místech nejlepšího zachování dosahuje převýšení valu nad vnějším terénem asi pět metrů. Hradba chránila cestu z údolí Vltavy a přístup ke zdroji vody, kterým byl Hradeňský potok. První předhradí za touto hradbou bylo nejspíše řemeslnickým a obchodním centrem.[2]
Reliktem druhé hradby je nezřetelný val dlouhý přibližně 320 metrů, který splývá s dalším skalnatým hřbetem. Vzhledem k místní konfiguraci terénu se převýšení valu nad prvním předhradím pohybuje od tří do devíti metrů, ale nad druhým (vnitřním) předhradím dosahuje až 29 metrů.[2]
Třetí hradba se dochovala v podobě 180 metrů dlouhého obloukovitého valu vysokého dva až pět metrů. Při snížení hladiny vody v nádrži jsou na jeho koncích patrné relikty čelní kamenné plenty, na kterou na vnitřní straně navazovala dřevohlinitá konstrukce.[2]
Terén akropole v cípu ostrožny býval silně svažitý, a musel být proto vyrovnán umělými terasami. Jižní stranu chránila hradba, která se v délce sta metrů dochovala jako val vysoký asi pět metrů. V čele hradby stála zeď z nasucho kladených kamenů široká 160–180 centimetrů, na niž zevnitř navazovala zčásti roštová a zčásti komorová dřevěná konstrukce vyplněná hlitopísčitým zásypem. Výška původní čelní zdi bývá odhadována na čtyři metry a těleso hradby mělo na vnitřní straně stupňovitý charakter. Podobným způsobem bylo zkonstruováno také opevnění bočních stran, které chránilo především přístup od Hradeňského potoka.[2]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2021-02-02]. Identifikátor záznamu 159609 : Hradiště Hradeň, archeologické stopy. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d e f g ČTVERÁK, Vladimír; LUTOVSKÝ, Michal; SLABINA, Miloslav; SMEJTEK, Lubor. Encyklopedie hradišť v Čechách. Praha: Libri, 2003. 432 s. ISBN 80-7277-173-6. Kapitola Kozárovice, s. 147–148.
- ↑ Atlas pravěkých a raně středověkých hradišť v Čechách. Příprava vydání Vladimír Salač. Praha: Archeologický ústav AV ČR, 2019. 136 s. ISBN 978-80-7581-022-9. S. 116. (česky, německy)
- ↑ Přírodní poměry. Geomorfologie, klimatické oblasti [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2021-02-02]. Dostupné online.
Literatura
- LUTOVSKÝ, Michal. Nové nálezy z hradiště u Kozárovic, okr. Příbram. In: LUTOVSKÝ, Michal. Archeologie ve středních Čechách. Praha: Ústav památkové péče středních Čech, 1999. ISBN 80-902457-4-9. ISSN 1214-3553. S. 385–406.
- Atlas pravěkých a raně středověkých hradišť v Čechách. Příprava vydání Vladimír Salač. Praha: Archeologický ústav AV ČR, 2019. 136 s. ISBN 978-80-7581-022-9. (česky, německy)
Externí odkazy
- Kozárovice – Vystrkov [online]. Hornické muzeum Příbram [cit. 2021-02-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-02-07.
- Kozárovice – Vystrkov [online]. www.stredovek.com [cit. 2021-02-02]. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
Autor:
- derivative work: Bazi (talk)
- ArchitectureIcon.svg: Ludvig14
Náhrada chybějícího obrázku stavby v češtině
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic